6o ØRJAN OLSEN. M.-N. Kl. 



De har altsaa en meget udviklet evne til at indrette sig efter om- 

 givelserne og ændre de fra hjemlandet tilvante livsvaner, naar disse ikke 

 længere lader sig praktisere. 



Under den omflakkende tilværelse i et saa fremmed land som Syd- 

 afrika maa naturligvis alle trækfugle mere eller mindre forandre den nor- 

 denfra tilvante livsførsel ; men enkelte arter gjør dette i en forbausende 

 høi grad. 



Som eksempler paa dette vil det have sin interesse at minde om 

 følgende: 



Anthus trivialis, som i norden er en udpræget skovfugl, er flere gange 

 paatruffet i det næsten skovbare Transvaal. 



Luscinia philomela, som i Sverige lever paa tørrere, kratbevoksede 

 lokaliteter, er i Sydafrika fundet paa sumpig eller sivbevokset grund. 



Den rødryggede varsler [Laniiis collnrio) lever hos os saa- 

 godtsom udelukkende af insekter, men tager i Sydafrika nu og da ogsaa 

 reptiler og fugle. 



Laniiis minor, som i norden er udpræget carnivor, spiser i Sydafrika 

 gjerne ogsaa vild frugt. 



Det samme er tilfældet med havesangeren {Sylvia salicaria) og 

 høge-sangeren [Sylvia i^isoria), som begge i norden lever af insekter. 



Rørsangeren {Acrocephalus anmditiaceus), som i norden altid 

 lever mellem høie siv, træffes i Sydafrika ofte paa elvebanker bevokset 

 med »shrub«-buske. Ved Potchefsstroom, hvor der er nok af siv, undgik 

 den disse og tog istedenfor ophold i plantede hække af trær. 



Acrocephalus palustris, som i norden foretrækker græsbevoksede steder 

 i nærheden af vand, træffes i Sydafrika oftest i tæt »bush« paa tørt terræn, 

 ofte langt borte fra vandet. 



Sivsangeren [Acrocephalus schoenobaeiius), som i norden er bundet 

 til sivene og klatrer syngende om mellem disse hele dagen, ogsaa i 

 solskin, holder sig i Sydafrika skjult mellem tætte buske om dagen og 

 kommer først frem i skumringen om aftenen eller i mørkt veir med 

 duskregn. 



Ladesvalen [Hiriindo nistica), som i norden er sterkt bundet til 

 hækkepladsene, samler sig i Sydafrika i store flokke — ungfuglene gjerne 

 for sig — og fører en omstreifende tilværelse. Undertiden samler de sig 

 ved kanten af græsbrande for at snappe de insekter, som drives frem 

 af ilden. 



Merops persictis streifer ogsaa om i store flokke, som slaar sig ned, 

 hvor de finder noget at jage. Merops a'piaster synes derimod at udmerke 

 sig fremfor de fleste ved at være stationær ogsaa i syden. 



