68 øRJAN OLSEN. M.-N. Kl. 



liden opmerksomhed, og kun i et eneste tilfælde (se under Podiceps nigri- 

 collis] har jeg seet udtrykkelig angivet, at saa var tilfælde. Men vi har 

 al grund til at tro. at de lige saa lidt i syden som i norden kan hække 

 uden at have anlagt hækkedragten. 



Som tidligere nævnt, har imidlertid de allerfleste trækfugle høstdragt 

 eller begyndende vinterdragt ved ankomsten til Sydafrika, og har da helt 

 siden høstfældningen — for de flestes vedkommende i juli — haft reduce- 

 rede kjønsorganer og været udygtige til forplantning. De fugle, som 

 hækker senhøstes i Sydafrika, kan neppe have haft tid til paany at anlægge 

 hækkedragten, og noget saadant n3'anlæg er heller ikke observeret af syd- 

 afrikanske ornithologer. 



Men nogle fugle har endnu sommerdragt ved ankomsten til Sydafrika, 

 og disse turde kanske levere en større kontingent til de om høsten hæk- 

 kende trækfugle. Forplantningstiden kan jo være noksaa variabel og lang- 

 varig. Mange trækfugle lægger regelmæssig to kuld æg hver sommer, og 

 andre, som almindeligvis kun lægger et kuld, kan gjentagne gange lægge 

 nye, om de første plyndres. Man antager, at de tugle, som trækker syd- 

 over tidligst om høsten — medens de endnu er i sommerdragt — netop 

 er saadanne, som har faaet sit rede ødelagt, og for hvem det er for sent 

 at hække paany. Det er ikke utænkeligt, at saadanne individer ved an- 

 komsten til Sydafrika — til en ny vaar — vilde stimuleres af de indfødte 

 fugles eksempel til at hække dernede, om de endnu var forplantningsdygtige. 

 Isaafald vilde vi kun have at gjøre med en abnorm forlængelse af 

 den ene aarlige hækkeperiode. 



Dette er kun en løst udkastet tanke. Hvordan de palaearktiske arters 

 hækning i Sydafrika fra først af er opstaaet, og hvordan den skal forklares, 

 kan vi med vort nuværende mangelfulde kjendskab til disse forholde ikke 

 have nogen sikker formening om. Men faktum er altsaa, at de kan hække 

 dernede. 



Ungerne bliver forplantningsdygtige ved en bestemt alder. De, som 

 er senest udklækket, bliver senest kjønsmodne. Derfor faar nordlige stam- 

 mer hækkedragten senere og trækker senere afsted end de sydligere. Men 

 derfor maa vi pgsaa antage, at d e u n g e r , som udklækkes i oktober — 

 november i Sydafrika, først bliver kjønsmodne ved den tid, 

 høsten indtræder i Europa, og at deres forpiantningsperiode 

 som følge deraf bliver forrykket, saa den senere altid ind- 

 træffer paa denne aarstid. 



De vil saaledes være sterile ved den tid, deres stammefrænder trækker 

 nordover, og forplantningsdriften vil ikke drive dem afsted. Deres hjem- 



