lO HANNA RESVOLL-HOLMSEN. M.-N, Kl. 



Før jeg gaar over til de specielle undersøgelser, skal jeg nævne lidt 

 om den metode, som er anvendt ved dem, nemlig Raunkiærs ^ stikprøve- 

 metode. Efter denne søges en planteformation karakteriseret ved hyppig- 

 hedsgraden af de optrædende arter. Til bestemmelsen af denne anvendes 

 en ramme eller et apparat i form af en stor passer, ved hvis hjælp 

 man kan omspænde et vist lidet areal, bevokset med den vegetation, som 

 skal undersøges. Her er anvendt en ramme med fladeindhold ^/lo m-. 

 Rammen kastes paa f. eks. 50 steder i vedkommende formation, og hver 

 gang noteres alle de plantearter, som findes indenfor rammen-. Fore- 

 kommer en plante i alle 50 prøver, siges den at have hyppigheds- 

 graden 50, forekommer den i f. eks. 20 prøver, har den hyppighedsgraden 

 20 o. s. v. Forekommer en plante i halvparten eller over halvparten af 

 prøverne, er den her regnet som en dominerende art. Det er først og 

 fremst de dominerende arter, som karakteriserer et plantesamfund. 



Man kan ofte nøie sig med færre prøver og faa et tilsvarende resultat. 

 Man kan da overkomme desto flere lokaliteter. 



Til mange av de følgende tabeller, som viser hyppighedsgraden af de 

 optrædende arter, er der kun anvendt 25 prøver. Hyppighedstallene er 

 da multipliceret med 2 for at kunne sammenlignes med dem, som er 

 resultatet af undersøgelsen af 50 prøver. 



For at fremhæve de dominerende arter er hyppighedstallene for disse 

 anbragt med fede tal. 



Som man vil se, er moserne opført kun i 7 af tabellerne og da i 

 tabellerne for de mindre mosrige plantesamfund. For en ikke-moskjender 

 er det nemlig vanskeligt at faa et rigtigt resultat for de mosrige plante- 

 samfunds vedkommende. Man vil sikkert komme til at overse en og anden 

 art, som af den grund ikke vil faa den rette hyppighedsgrad. Jeg har der- 

 for i disse plantesamfund kun benyttet de af mine dagbøger fundne hyppig- 

 hedstal til at give nogenlunde tilsvarende oplysninger om de optrædende 

 indsamlede moser. 



Jeg skal ogsaa gjøre opmerksom paa, at naar man i tabellerne ser 

 trær og buske opført blandt bundvegetationens planter, da gjælder det altid 

 ganske smaa individer, som i størrelse ikke skiller sig ud fra de øvrige. 



Hvad benævnelserne af de forskjellige plantesamfund ângaar, da vil 

 vist enhver finde og det med rette^ at de er altfor uensartede. Som regel 

 er kun benyttet betegnelser i videste betydning som græsmark, lyngmark. 



1 C. Raunkiær: Formationsundersøgelse og formationsstatistik. Bot. Tidsskr. Bd. 30 H. I. 



København 1909. 

 ^ De ukjendte indsamles og numereres. 



