40 HANNA RESVOLL-HOLMSEN. M.-N. Kl. 



men i fuld flor, før planterne endnu har begyndt at spire paa den tidligere 

 snedækte lokalitet«. — Af de undersøgte sneleier fra den heromhandlede 

 trakt laa den laveste i i 090 meters høide. Denne, der er betegnet som iste 

 lokalitet (tab. VII, rubr. i), er fra en trang bækkedal, som var nedskaaret til 

 ca. 10 — 15 meters høide i det som lavhede udviklede terræng. Mens den 

 mod syd vendende dalside var bevokset med græs- eller lyngvegetation, 

 var den mod nord vendende, i den trangeste del af dalen, et sneleie. Dette 

 var den 9de august, da jeg besøgte det, fuldstændig befriet for sne; naar 

 den sidste rest var fjernet, ved jeg ikke. Den blottede jord var flekvis 

 bevokset med mos og lav, der oftest var lidet udviklet, desuden med kar- 

 planter, af hvilke Sa/ix herbacea og Andromeda hypnoides (pi. 2, fig. 2) hver 

 for sig dannede smaa sammenhængende bevoksninger. Saadanne udgjordes 

 ogsaa af Pohlia nutans, andre steder af Polylrichmn alpinmn eller Poly- 

 tnchiun pilosnni ^ Laverne viste mindre tendens til at slutte sig sammen. 

 2den lokalitet var et sneleie med øsdig eksposition. Det laa i Fadet 

 i I 180 meters høide. Den sidste snerest gik først væk i midten af juli. 

 Dens nærmeste omgivelser var udviklet som en mægtig Nardus-stncta-he- 

 voksning, mens de senere snefrie dele af selve sneleiet bar en smukt ud- 

 viklet bevoksning af Sa/ix herbacea. De senest snefrie dele udgjorde en 

 steil skraaning med fremstikkende stene og var uden vegetation. Det var 

 Salix-herbacea-bevoksningen, som var gjenstand for undersøgelsen (rubr. 2). 

 Den var i fysiognomisk henseende behersket af Salix herbacea, mellem 

 hvis skud saaes grønne moser, særlig Polytrichum alpiniim og Pohlia nu- 

 tans. I disse mellemrum vokste rigelig Carex lagopina og rigida, i mindre 

 mængde Gnaphaliutn supinum og Phleum alpinmn. Agrostis borealis og 

 Nardus stricta dannede hver for sig ganske smaa antydninger til sammen- 

 hængende bevoksning, mens de øvrige i rubrik 2 nævnte planter var lidet 

 fremtrædende. Foruden de førnævnte moser var ogsaa Conostomum boréale 

 og Lophozia alpestris tilstede. Denne slags bevoksning er fra lignende 

 lokaliteter ofte bemerket og omtalt af Hult fra det nordligste Finland og 

 af ham benævnt Salix-herbacca-iovmaiionQn. Som et sidestykke til denne 

 nævner han en formation af Andromeda hypnoides samt en Agrostis- rubra- 

 formation. Den første saa jeg smukt udviklet paa flere sneleier, undertiden 

 helt ren, men en vegetation saa rig paa Agrostis borealis ^, at den var 

 fysiognomisk præget af den, saa jeg ikke, skjønt denne plante forekom paa 

 de fleste sneleier og undertiden som ovenfor nævnt kunde slutte sig sam- 

 men til ganske smaa bevoksninger. 



^ Af andre moser bemerkedes Polytrichntn commune, men sparsomt. 

 2 syn. A. rubra. 



