I9I4- No. 7. STATISTISKE VEGETATIONSUNDERSØGELSER. 55 



Sneen laa længere udover vaaren og forsommeren end paa de omgivende 

 steder. Dette kan med den herskende eksposition synes underligt. Men 

 aarsagen maa være, at sneen samler sig i store mængder netop her, hvor 

 der er ly for de herskende vinde. 



Det almindeligste forhold, hvad vegetationen angaar, var, at det mid- 

 terste belte af skraaningen indtoges af en græsmatte, i hvilken Nardiis stricta 

 spillede herre og mester. Dette parti var gjerne lidt indsænket og fug- 

 tigere end partiet ovenfor ialfald. 



Nardus-helt&t var ovenfor og nedenfor omgivet af en vegetation, i 

 hvilken Jitnciis trifidus var mest fremtrædende. Ji{ncHS-tnfidus-he[ievr\& var 

 som regel lavrigere end ^Vcrr^/^^-beltet. Men ellers var der, naar de 2 

 toneangivende karplanter undtages, en merkelig overensstemmelse med hen- 

 syn til artssammensætning mellem disse 2 plantesamfund. Som de smukkest 

 udviklede skraaninger med denne vegetation kan merkes Grønringen og 

 Børsten, særlig den første. 



Der er ogsaa nævnt, at et aabent samfund af alpine planter med 

 Salix herbacca fremherskende ofte fandtes paa det nederste parti, hvor 

 sneen pleiede at ligge længst, videre, at endel især lavere liggende skraa- 

 ninger havde et belte med lyngmark øverst. Og endelig, at en vegetation med 

 Alchemilla alpiiia fremherskende delvis kunde indgaa i græsmarken. Disse 

 plantesamfund er iagttaget af Hult^ dels fra det nordligste Finland og 

 dels fra Rastegaissa i Østfinmarken, og jeg har derfor anvendt Hults be- 

 tegnelser for dem (lyngmarken dog undtagen). 



NardHs-h&\ie.t svarer saaledes til hans Nardits-{oru\dX\ox\, Junciis-tri- 

 fidns-heltet til hans Jni/CKS-iri/idiis-formsLtion. Hans Salix- he rbacea-ïorvaz.- 

 tion er ogsaa repræsenteret, sam.t en Alchennlla-alpiiia-iormaXion, der dog 

 er endel forskjellig fra den af ham beskrevne. Disse formationer er dog 

 ikke af Hult omtalt i den forbindelse med hinanden som her. 



\'\ skal nu se lidt paa de 5 lokaliteter af fjeldskraaningernes græsmark. 

 De svarer i tab. X til de 5 første rubriker. 



iste lokalitet er fra Børsten, laa i 1117 meters høide og havde østlig 

 eksposition. Den var ligesom den følgende udviklet som Nardus-iorrmiiion. 

 Denne 2den lokalitet laa i Fadet i i 150 meters høide og havde ogsaa østlig 

 eksposition. Ser vi paa de 2 første rubriker, finder vi dem for karplanternes 

 vedkommende meget overensstemmende. Artsantallet er ogsaa omtrent det 

 samme. 



Lyngagtige planter er dog almindeligere paa første end paa 2den 

 lokalitet, men til gjengjæld er græs h3'ppigere paa 2den end paa første. 



' Die alpinen Pflanzenformationen des nördlichsten Finlands. Medd. af Soc. p. F. et F"l. 

 Fennica H. 14. 1887. 



