58 HANNA RESVOLL-HOLMSEN. M.-N. Kl. 



kun endel lavklædte striber. Gik man opover fjeldsiden, saa man, at de 

 lavklædte striber var større partier med forholdsvis liden heldning. De var 

 nedad ligesom afskaaret af græsklædte partier med meget større heldning. 

 Disse sidste er det, som, seet nedenfra, virkede saa dominerende. De var i den 

 midterste del lidt indsænket. Paa mange af dem og særlig paa de høiere- 

 liggende manglede ofte Nardns-heltet eller der var bare smaa antydninger 

 til det. Den midterste, lidt konkave del besad da en vegetation, som dels be- 

 stod af spredte kolonier af fjeldplanter, dels af Sa/ix-herbacea-i'ormationtn, 

 dels af Aiidronieda-/iyp//oides-i'orma.tionen. Denne fordetmeste aabne vege- 

 tation var omgivet af Jni/cus-fri/idns-formationen, der dannede tydelige 

 overgange til vegetationen i midten. 



Paa denne slags lokaliteter laa sneen 1913 fordetmeste juni maaned 

 ud og dækkede paa slutten ialfald den midtre del med den aabne vegetation, 

 Salix- /lerèacea-ïormationen og Aiidroiiieda-/iypiioidcs-(ormationen, mens den 

 forlængst var bortsmeltet fra de lavklædte partier omkring. 



Langt oppe i denne fjeldside laa 3 lokaliteter, hvor sneen laa til langt 

 ud i juli. Disse lokaliteter, der er betegnet som sneleier, viste sig paa af- 

 stand sorte. Kom man op til dem, fandt man nøgen jord og tildels blot- 

 tede stene i den midtre, lidt indsænkede del, hvor sneen laa længst. Naar 

 denne, sneleiets kjerne, undtages, var der ellers vegetation; men den var 

 aaben. Det var fremdeles sneleiets fugtige mørke jord, som gav det farve. 

 Hist og her havde en eller anden af de alpine planter anriget sig, f. eks. 

 Sibbaldia prociuiibeiis, Salix Jierbacea eller Andromeda liypiioides, og dan- 

 nede formationer af liden udstrækning. Jiuicus trifidus indgik altid i mindre 

 mængde i den aabne vegetation, og rundt omkring denne dannede den sin 

 sedvanlige typiske formation. 



Alle de græsklædte skraaninger maa vistnok være gamle sneleier, hvor 

 sneen tidligere har ligget meget længere udover sommeren end nu. Det 

 er vel ogsaa fra først af sneen, som har udformet dem og givet dem ster- 

 kere heldning end omgivelserne. Det lidt indsænkede parti i midten maa 

 svare til sneleiets kjerne. Hver snefon maa have virket som en botnbræ en 

 miniature og ædt sig bagover ind i fjeldet. Der har som paa de nuværende 

 sneleier dannet sig tuemark, vel for en del ialfald som følge af solifluktion 

 af det opblødte .fine forvitringsmateriale. 



Den første vegetation ^ har været aaben og bestaaet af kolonier af 

 fjeldplanter, af moser og fortrykte laver. Enkelte af fjeldplanterne har dan- 

 net smaa formationer, f. eks. de før nævnte Salix herbacea, Sibbaldia pro- 

 cumbens, Andromeda liypnoides, Alchemilla alpiiia. Eftersom tuerne er 



^ Denne har holdt sig paa partiet i midten paa de høitliggende skraaninger. 



