i5i. 

 Prunus Spinosa. 



smakar lik kersbärens , något b;isk. Elter frost blifver den 

 mo^na sirmlrukten , liksom krikon, mindre sur, octi stekt 

 pu kHkcliign eller i stekpanna, ätes den allmänt al barn; 

 i I3(;liusliin stekes den i smör ocli äres med socker. Slån 

 kunna iUven liggas i ättika, eller insyltas, eller torkas i 

 ugn och till matlagning anviindas. Attikslan fäs af Slån, 

 IVjrvällda och lagda med kryddneglikor och dylikt i ko- 

 kad ättika. Om sådan slänättika blandas med hälften så 

 mycket mellansirap, kokas och slås åter sjadhet på, får 

 den bättre smak och blifver till sallat tjenlig , och sedan 

 lagen fått svalna i öfverbundet käril , afliälles den, kokas 

 på nytt, mera sirap tillägges, skummas flitigt och slås för 

 andra gången kokhet på frukten, och kan sodan på vanligt 

 siitt förvaras. — Af slån, äppelinust och br/invin beredes i 

 England en dryck, kallad Aporto ell. Rumpunk. Sönder- 

 stötte med påslagit vatten kan saften af dem utpressas. Lin- 

 drigt torkade i varm ugn och sedan sönderstötte gifva de 

 Slånbärsvatten , om tunn väl kokad sockerlag gjord af käll- 

 vatten och socker slås på, samt fylles pä ankare som till- 

 sprundas för 14 dagar; vattnet eller saften kan sedan på 

 buteljer med eller utan tillsats af socker aftappas och för- 

 varas. Slånbärsvin beredes af 2 kannor god vört eller 

 håningsvatten , till ', tunna mogna söndersiöita och med li- 

 tet vatten väl pressade slån; sedan detta är rätt blandadt, 

 tillsättes gäst^ eller gulan och hvitan af ägg; det aftappas 

 på buteljer, när det hunnit klarna, och kan drickas efter 

 10 — 12 dygn; med tillsats af utländska vin blir det smak- 

 ligare. Af sönderstötta Slån med kärnorna , hvarpå slås 

 kokhett vatten, fäs genom destillation ett slags bränvin 

 som liknar Persikobränvin , sedan bärmassan förut, genom 

 tillsats af gäst, fått undergå spirituös gäsning. Stötta och 

 lagda på bränvin eller hvitt vin, sätta de derpå färg och 

 god smak. På öl och dricka skola de förbättra smaken 

 och förekomma hastig surnad. Med slånbärssaft klaras grum- 

 licr ättika ; den kan äf\ en med tillsats af jernvitriol tjena till 

 bläck, som sätter på linne beständig blekbrun färg. Torra 

 frukten färgar rödt. — Kärnorna stötta i mortel eller mal- 

 na på oljeqvarn och pressade, gifva liksom Häggbärskär- 

 nor en välsmakande gul olja. Fedeii är härd och nyttig 

 vid slöjdarbeten. — På steniga backar förtjenar busken 

 att vårdas och är till lefvande gärdesgårdar ganska tjenlig, 

 men genom djupa diken bör ängen fredas för dess kry- 

 pande knöliga rötter. — Taggarne afbarkas och brukas till 

 korfstickor. 



1<ab. Hg. a. blomfodret utan blomblad upskurit och 



ntbredt med ståndare och pistiller; något förstorade. -— b. 

 frukten hel. c. densamma tversföre afskurec^ sä at nöten 

 synes; båda i naturlig storlek. 



