1 53. 

 SAXIFRAGA Granulata. 



KrroLio Sten b räcka. Hlthhioppar. på Y. Fapelojuuri, 

 Roten är knöllg. Pwtbhden äro njuVlikn, fli- 

 kiga och äga Bladstjelkar. Ortstjelken är gre- 

 nig, växer rak, med Blomvippa i toppen och 

 fruktämnet till hälften under Blomfodret. 



Linn. Fl. Sv. p. i4'5. Cl. ro. Decandr. 2:cyn. Lilj. Sv. Fl. s. i6g. 

 Kl. 7. TiE.MANN. a:qvinn. Murr. App. Med. T. 5. p. 355- Pharm. Sa- 

 xifiagM albae. Hei b a, S era en. 



X å torra ängar, backar, tak och ibland nr"s växer den- 

 na ört allmän och börjar blomma i Maj ell. Juni; dess rot 

 är mångårig, rnjölif; och bäskaklig. lökaktig, ibland stor 

 som ett litet Kersbär, sammansatt al flera små rnnda, hvi- 

 ta , ulliga rötter stora som Hampfrö, och omgilna med 

 flera hinnor ; och kallades fordom lör sin likhet med Irö på 

 Apoteken Semen. Ortsijtlkcn är trind, håiig, bladig och 

 Jiksom bladen något klibbig och saliig. örtbladen äro, de 

 öfversta, lansetilika, de nedra Inskurna och nästan utan 

 bladstjelkar. Blomfodret uppi^ätt , försedt med hår och 

 små körtlar. Blombladen äro omvändt äggformiga, och 

 ådriga ; inflyttad i trädgårdar pä god jord blir blomman 

 dubbel. — Stenbräckslägtet har 5:klulvit ([varsittande blom- 

 foder, 5 blomblad och ett 2;hornadt Fröhus af ett rum 

 för många frö , öppnande sig mellan hornen. Naturl. ört- 

 Hocken kallas Saftiga viLxtt^r (Succulentre plantas). 



Utom namnet Stenbräcka , öfversatt ifrån det Latinska, 

 har växten ingen egenskap, som ger anledning alt i den- 

 samma söka ett botemdel mot Stenpassion. Smaken, som 

 v. Lik NK furmit stickande och sk.irp, lofvar ej lieller mj-cket 

 i andra alseenden. Emedlertid äiesden, då getter undan- 

 tagas, icke af boskapen, hvilket ger tillkänna att den till 

 fina (egenskaper är Olik med foderväxterna i allmänhet, och 

 kunde derföre förtjena att genom anställda lörsök blilva 

 närinsre till sin kraft och verkan bekant. Växten inne- 

 häller f.irgämne, enligt Assess. Rajns upngift. Efter 3 tim- 

 mars betning med Alun och "Vinslen kokas godset med 

 éca under blomningen samlade örten , hvaraf det får 

 en slaik olivgul färg; om Jernvltriol och Vinsten sedan 

 tillägges i färgsoppan , får godset efter lÖrnyHd koknirjg, 

 stark grå, i gult fallande färg; omröres godset slutlit;eji i 

 ]ju'iit Vitriolvalten , blir färgen mörk oliv. -- 



Tah. — lig. a. fruktämne eller fröhuset i .':in bo, Jan 

 — b. fröhus i natuilig storlek. 



