1 54. 



SPIPlAEA FiLirENDULA. 



BRUDERÖnsÖRT. SoinilLi , Gaheknappar. På Finska Jbr- 

 muruoho , Sinnmaltja. 



ÖrtstjelJien- är icke trädaktig. Bladen penn- 

 t.-iog.Tcle: Småbladen sagt ändade, släta och li- 

 ka livarandra. Blommorna ha många pistil- 

 ler och sitta i knippform (cyma), i toppen. 



Linn. Fl. Sv. p. l-o. CL 12. Ic os an du. 5:gyn. Lilf. Sv. Fl. s, 

 199. kl. S. Tjugemänx. 5 — 5 civinu. Patr. S. Hush. Juni. 1785. Dec. 

 s. 178. Mitrr. App. Med. T. 3. p. iiS- fhurnu Filipeadulse 1. Saxifragae 

 rubr.Te Radix, Herba. 



V: 



fixtens månoSriqa rot träffas allmän i torra ängfir och 

 i\v besynacrliij med sina äggforniioa knölar^ sammanbund- 

 na liksom med fina tvålar och något liknande ett perl- 

 band ; deraf är namnrt I'iUppndtila (liängnnde pä tråd) till- 

 koinmit. Dessa knölar äio om liTitcn välluktnnde, saftiga och 

 något söta, om sommaren torrare, mindre luktande och 

 jiägot bäska. Örtstjeiken blir vid pass • aln hög, är kan- 

 tig, slät , bladig orh föga grenig nppiill. BJnden Jikna Mil- 

 Jeloliens (Nroy/j), sitta till skiltes, lia många småblad (mul- 

 tiJLiga) och ett udJa, slutbJadet. Bladskärniarne äro runda- 

 de, liksom lastväxla vid sljelken o- h sågtrndade. Blom- 

 knippan är mångblommig och upprätt. Fröhusen är bäri- 

 ga, och magna i Sept:r. Pistillerna äro8till 12 i livar blom. 

 jna. I Juni eller Juli pläga dess välluklande blommor vara 

 utslagna. — Med ö.klufvet blomfoder, 5 blomblad och 

 2:skaligt, månglröigt fröhus ölver blomfodret igenkännes 

 slägtet, som har blott 2:ne Svenska arter, hvilka räknas 

 lili natur], örtrtocken Senticosee plantce. 



Bötlerne, färska, riFna i kallt vatten, färga det rödt 

 och alsäita till bottnen af kärlet, om det It niiias stilla, 

 ett stärkelseämne, som under kokning förändrar sio liH 

 segt gelé, hvaraf man ser att roten innehål hr ett ämne, 

 som för organiska djuriska kroppar är närande. Också 

 har man i hungersnöd med fördel betjent sig af roten till 

 bröd. Roten torkad och målen till mjöl samt gjord skick- 

 lig all undergå spirituös gäsning , kan nyttjas till distilla- 

 tion ai bränvin ocli sprit. Dess egenskap att vara nöd- 

 biötlsämne är nästaa den enda, som gör växten nägot 



