1 64. 

 SAGITTARIA Sagittifolia. 



Pilblad I G Pilört. 



ÖrtstjeJken är rak. Bladen äro mest pil-lika och 



spetsiga. 



Linn. Fl. Su. p. 340. Cl. 21. Monoecia. polyandr. LilJ. Sr. Fl. s. 

 aaS. XI. 9. MÅMGMÄMN. mångqvinn. 



V, 



id sti-rmderna så väl af stillastående, som rinnande 

 vatten, helst på lerbotten, växer Pilörten icke synnerligen 

 rar. Roten är niångåiig och har under gyttjan, i siellva 

 fasta jorden, en löklik. knöl, som kan ätas. Blomstjelken 

 höjer sig rak öfver vattnet, och har hanblommorna utslag- 

 na i Juli, åtskilda från honblommorna, ehuru båda slagen 

 sitta på samma planta eller stånd; blombladen äro 3 och 

 hvita: honorna eller pistillerna bruna; i September mognar 

 frukten, filaden som stundom flyta pä vattnet, hafva upp- 

 höjda raka ådror eller nerver, som äro vanligast 5 till an- 

 talet, men äfven något deröfver. Merendels träfias växten 

 med pillika blad och utstående hullingar; men stundom äro 

 desse mindre märkelige , hvarigenom bladet blir nästan 

 triangellormigt ; sflllsammast träffas de jemnsmala och spet- 

 siga eller lansetllika, men alllid med raka nerver för- 

 sedda. — Till denna sislnämde närmar sig den såsom af- 

 art ansedda, med smala lansettlika , 3ådriga , flytande blad 

 och gula pistiller, kvilken torde kunna anses lör särskilt 

 art (Sagittaria natans Pall. Russ. reise. 3. p. 757. t. G.); 

 den finnes äfven i Norrland. — Slägtet har 3bladigt blom- 

 foder och 5 blomblad; att han- och honblommor äro skil- 

 da är redan nänult. — Naturl. örifl. kallas pl:ce Tripeta- 

 loiäece eller växter med 5 blomblad. — 



För sin ätbara knöliga rot, sås fröna i China, på 

 Japan och i Amerika, hvarest den ynmigt fortares. Det 

 kunde väl förtjena att försökas, om icke besväret vid od- 

 lingen af denna planta, genom rik skörd af nyttiga rötter, 

 kunde älven hos oss ersättas, /tminstone -borttager den 

 ingen jord, som Jör andra brukliga växter kunde begag- 

 nas. Ehuru v. Haller anser den för kreaturen skadlig 

 och plantan synes ofta orörd der boskap betat, påstå 

 likväl andra, att hästar, svin och getter äta den. 



Tab. — fig, a. en fröklase. — b. en dylik, hvarest 

 de medlersta fröen biifvit alplockade, så att fruktfästet sy. 

 nes. — c. ett ensamt irö. — d. en förstorad ståndare. — 

 e. ett blad. 



