172. 

 Parnassia Palustris. 



b.isk och ;ir svagt sammandragnncle ; förvarades fordom 

 pa Apoteken. — Märkv.irdigare är Slutterörten i andra af- 

 seenden. För nybegynnaren, som efter blommans inre 

 delar, söker dess plats i Sexualsystemet, är den en stöte- 

 sten cell en iägnad för Naturforskaren, som ibland oräk- 

 neliga andra, träffar älven iiär ett exempel på naturens 

 rika variationer af former, och oändliga utvägar, att på 

 särskilta vis och med olika verktyg , komma till samina 

 ändamål. Den förre låter de knappförande ståndarlika 

 håren på håningshusen förleda sig att anse dem för verk- 

 liga ståndare, ocli af de 5 rätta ståndarne, ligger en lik- 

 som fästad på fruktämnet och blott 4 ^''^ upprättstående; 

 båda lika ovanliga händelser lör en örtgranskare och lätt 

 förvillande. Beskrilningen på sin okända ört, torde han 

 söka bland Mängniänn. eller Fyrmänn. och icke i klassen 

 för Femmänningar, der den igenfinnes. Den öfvade kunnige 

 granskaren förnyar hvar gång, med lika nöje, betrak- 

 tandet af denna blomma, och finner i dess egna byggnad 

 och besynnerliga befrödningssätt , afvikelser, som bevisa 

 huru litet naturens Upphofsman förbundit sig att följa do 

 lagar, som Systemfcrfattaren trott sig visligen liafva upp* 

 täckt och dem han kallat grunder för ett Natursystem. — 

 Slåtterörten är således icke utan intresse, och SvensTia 

 Botaniken hoppas man, skall ingen ting hafva alt förebrå 

 sig, då hon öj^pnat lör densamma ett rum ibland de väx- 

 ter, som af en större pluralitet, torde emottagas med mera 

 bifall derlöre, att de ha ett tydligt och mer direkt infly- 

 tande till vår nytta. 



Xab. — fig. å. ett förstcradt håningshus. — b. fröhus 

 med qvarsiltande blomfoder, håningshus ocii filamenter 

 efter ståndarne; i naturl. siorl. — c. frö. — d. ett dylikt 

 förstoradt. 



