FRAXINUS ExcELsiOR. 



Ask. På Finska: Saarni. Saarnenpun. 

 Löfven äro parbladiga: småbladen lansettlika 

 och sågtandade med ett udda ytterst. Blom- 

 morna sakna blomfoder och blomblad. 



Linn. Fl. Su. p. 5G6. Cl. 23. Polygam. dioccia. Lilj. Sv. Fl. s. 296. 

 Kl. 15. Samkuile, med han- och honblommor på samma träd. K. Vett. 

 jik. Handl. 1765. s, 149. — 1792. s. i6r. Patr. S. Hush. Jurn. 1789- Dec 

 17a. Murr. App. Med. T. 5. p- 555- Gr. Bondes Tal om Askträdets nytta 

 1756. Fischerstr. Ekon. Dikt. Art. Ask Linderh. Prakt. Handlexik. 1802. 

 S:o. 'Pharin. Fraxini C or t. Fol. Linr^ure Avis Se men. 



^äsom ett af våra högaste träd och af mångfaldig nytta, 

 har Asken fått ibland dem ett hedersrum och anses för 

 ädelt. Det växer fort, helst på öppet fält och i god jord 

 och trifves sämst på bei'g och i kärr; finnes ej i de nord- 

 ligaste orterna; blommar tidigt, i Maj, på bar qvist. Löt- 

 sprickningen ansåg v. Linne såsom en påminnelse, alt han 

 i Upsala kunde låta utflytta de för frost ömtåliga växter; 

 men detta lär icke med säkerhet gälla för de sydligare 

 orter. Knopparna äro stora och mörka eller svarta ; den 

 scKn slutar qvisten ger löf; de på sidorna bloinvippor; löf- 

 ven affalla bitiida, och i Oktober hänga de mogne frökla- 

 sarne ensamme på grenarna. Blommorna äro, somliga 

 akönade med 2 ståndare och pistill, soinliga med pistill 

 och 2 ofullkomliga ståndare vid fruktämnets sidor. Den 

 enkla pistillen har ett aklufvet märke och de hoptryckta 

 tunna bladiika fröhusen, som öppna sig längseftar och 

 inidt på platta sidorna, hysa vid basen, hvardera ett af- 

 långt ovalt tunt frö, till färgen i ytan likt mandel. — 

 SlJigtkarakteren är att blommorna ha antingen intet eller 

 ock q.dL'lade blomfoder och blomkronor; att fröhuset ut- 

 breder sig såsom ett smalt i ändan trubbigt löf och har 

 2 frörum, af hvilka det ena är ofruktbart. — Naturl. ört- 

 flocken lör denna så väl som för Liguster, Jasmin och 

 Syren, kallade v. Linme SepiaricG pltce; Jussieu räknar 

 Asken till sina Jasminece. 



För dem som tro pä sympatiska kurer, är Asken ett 

 betydande trädslag. De bruka det mot blodflod och sar, 

 hvarlöre ock det kallas, af mänga Sårträd. Men vi äga 

 här vigtig^ire ämnen för Läsarens uppmärksamhet. Barhen 

 som till medicinskt behof tas af de unga och spädare 

 grenarna, är bäsk, något skarp och sammandragande. 

 Brukades ofta under namn af europeisk Kina mot frossor, 

 på lika sätt och med samma föregående försigtiglietsmått, 

 som vid den rätta kinsns bruk. Dim gafs i pulver till § 

 drakma hvarannan eller 5rrije timma , stundom förenad 

 med litet rabarber; eljest tillreddes deraf älven infusion, 

 dekokt; eller af pulvret mos xned någon vidsniaklig sirep. 



