i8o. 

 EmoipiroiiuM PoLYSTACino"^. 



isSiTi foder, knii boskapen med pastrOdt mjui cller^grope, 

 ciler ock söndermaJen Ljurif^knopp, iörmas att iiia det 

 vintertiden. De unga skott, pä några orter kallade Svart- 

 J)ufvud, som växten om våren Iramskjuter, äro mjwka ock 

 välsmakeligH för kreaturen och sökas af dem begnrligt i 

 kärr odi myror. Efter blomningen och du fjunet är ut- 

 vuxit är det för kreaturen skadligt^ emedan det orsakar 

 onaturliga hopgyttringar i magen, kända under namn a£ 

 bollar eller kulor. Af fjunet torde mera nytta kunna 

 hämtas än lutiills skett. Det har blifvit till stoppning m- 

 vändt i stället för ull eller bomull, men som det valkar 

 ihop sig och blii knöligt, är det mindre lämpeligt dertilL 

 Det skulle utan ivifvel vara bättre att spinna det till 

 vekar, i ljus och lampor, iivilka på Island brukas 

 och berömmas som lika goda eller bättre än bomullsve- 

 kar. Hattar äro gjorda deraf i blandning med ull eller bom- 

 ull , och blifva de lätta och vackra, men mindre varaktiga 

 iin de af ull ensamt. Med Silke eller Ull kan man göra 

 af Ängsullen kläde. Scheffer har deraf beredt papper^ 

 Nation. Hush. Sällskapet i Holifind har loiVat en Guld- 

 medalj åt den, som uppger och genom försök bevisar bästa 

 sättet Ätt nyttja denna växt. 



Tab. — lig. a. blomma. — b. en dylik förstorad. — ^ 

 €. blomax med sitt blomh-ölster (Spatha) och slida för ax- 

 stjelken. — d. etc moget frö med vidsittande blomsterskal 

 och fjun eller ull. — e. stjelk med blomax. — f. stjelk 

 med axen i frö och ull. — g. roten med afskurna strä 

 och blad. 



