2o5. 

 PRUNUS AyiuM. 



riCELBAESTRAD. tågelkershär. Svarta Herslur. På 

 Finska: Linnun Kersperinmarja. 



Trädet är högstammigt. Lvfven iitspricka mest 

 4 af hvar knopp, äro ojenit sågtandade, aflångt 

 lansettlika och under något finludna. Blotn- 

 iljelkarne utgöra en parasollställning som sak- 

 nar gemensam stjelk. 



"Linn. F]. Su. p..i65 Cl. 12. Icosakbk. iipyn. Lllj- Sv. Fl. s. ig4. 

 Kl. 8. Tj re EM ÄN K. i:qvinn. Murr. App. Aled. Tom. 5- p- 209. Pharrri' 

 Cerasorumnigror. Fruetus, Gummi. 



D. 



e fleste Örtkännare Iiafva ansett detta trädslag skildt till 

 sin art från rätta Ke.rshärsträdet ( Pr. Cerasns) , hvars blom- 

 stjelkar ha en gemensam stjelk tUI fäste för parasollställnin- 

 gen, och blad , som äro glaiia. Men Smith i sin Fl. Brit. p. 

 627 gör Fågelbärslräflet till en artförändring af det egentliga 

 Kersbärsträdet och anför karakterer liil deras åtskiljande. Det 

 är ej lätt att afgöra hvilkcndera meningen är rättast. F.tt vant 

 ega igenkänner lätt Fägelbärstriidet pä dess resligai-e växt^ 

 rakare grenar, mera hängande ech djupare sågtandade löf» 

 Detta är stamträdet för de sötare kersbären ( Fågel- 

 bär , Bigarråer, Spanska Kersbär m. fl.), hvilka äro 

 mer eller mindre lijerllika och ha huden mei^ fästad vid köt- 

 tet. De sura Kersbären med sina artlörändringcir äro mera 

 rundade. Emedlertid iorefalla stundom artlörändiinparne sä 

 blandade, att Botanisten med svårighet nppger karakterer, 

 som för båda arterna äro beständiga. För min del vill jag 

 hellre begå ett misstag med v. Linne, än på någon annans 

 trovärdighet och utan egen öfverty^else lysa med en ny- 

 het utan väsendtligt värde. Detta trädets löf äro merendels 

 längre och smalare, dess löfstjelkar lia oftast 1-2 körtlar 

 vid spetsen och äro spensliga, hvaraf löfven blifva nedåt hän- 

 gande. Elomstjelkarne sitta ej mänga (2-3) tillhopa. Fruk- 

 ten är mindre än Kersbärsträdets, ofta svart, något litet 

 aflång, föga saflfull, söt och med stor stenfrukt. Blommorna, 

 som på detta träd sitta på 2 års gamla grenar, utspricka 

 hos oss i början af Juni; de på Kersbärsträdet sitta på års- 

 gamla qvistar enligt Reichard. Frukten mognar i Augusti. 



Ifrån staden Kerasuns i Kappadocien vid svarta hafvet, 

 der Toiiriiefort selt kersbärsträd växa vilda på backar och 

 små kullar, tror man att de först kommit till Europa ; och 

 att de enligt Fli?iii berättelse, år 680 från llonis uppbyg- 

 gande, GiiQi Liicu/ä siigex öhisi Mii/iridaus, kommit till I- 



