211. 



SALIX YlMINALlS. 



Korgpil. 2)j7t pil. T)slt vide. Pu Finska: Koripaju. 



BusJigrenarne äro långa, smala och nijuka. Löf- 

 -ven smala, lansettlika, langa, spetsade, hel- 

 brädclade och inunder fmt silkesludna. 



Linn. Fl. Su. p. 355. Cl. 22. Dioecia. 2:anclr. LilJ. Sr. Fl. s. 002. 

 Kl. 15. Samsuli-e. Åtskilde. Hänjrblomstrige med han- och bonblomster 

 pa säiskiha träd. Ä. Patr. ^^.'Hush. J. 1780 Febr. s. 5S. 



V_/m naturen efter en viss form, som man kunde kalla 

 SiäglForm , haft lättare att tid efter annan uibilda ett stort 

 antal arter; eller om hon, framför andra, föredragit som- 

 liga Slägter till inrymmande af mänga arter: så Lör det 

 talrika Pil- eller 6c'iigsliigtet visserligen till dessa. Den re- 

 dan vid n:o 98 beskrifne Sälgen utgör en af detta 

 slägtes arter, och svenska Flora räknar troligen omkring 

 5o sådana särskilta, af h vilka man skulle kunna, för att 

 lämjDa sig efter vårt språk, kalla Sälgens närmsta slägtin- 

 gar Sälgarter och de öfriga , som mera likna Pil, med dess 

 namn; Tidjearterna , kunde i anseende lill buskformen en_ 

 dast fä delta namn, men gränsorna dem emellan bli svår-j 

 alt noga bestämma, ölägtet igenkännes med i-5 ståndare 

 och en håningförande körtel midt uti hanblominorna ; med 

 2 märken; Iröhus, som är askaligt och har i rum för mån- 

 ga fjunförande frö. Intetdera slaget af blommorna har 

 blomblad, men båda ha ett mot blomfoder svarande hänge- 

 fjäll. Hängblomstrige växter ( pl:£e amentacca,-) kallas detta 

 slägtes nslurjiga örtflock. — Korgpilen växer som buske, 

 med ganska långa, smala och smidiga grenar, på hviika 

 löfven sitta spridda, något upprätta, med korta löfstjeikar' 

 försedda, nära qvarters långa, på öfra sidan gröna och 

 glatta, inunder Iivita, silkesludna, med en tydlig rak nerv; 

 och många smärre ådror, som gå paralelt. Biadskärmar- 

 Hiarne, då de finnas, äro smala och lansettlika. Blomhän- 

 gena, som utspricka lörr än löfven, äro cylindriska, med 

 rundade, något trubbiga och ganska ludna fjäll. Ståndarne 

 äro gula. Fröhusen äggformiga, utan sijelkar, något silkes- 

 ludna. Honans slyl är jemnsmal, cylindrisk och läng. Märke- 

 na äro spelsiga, fina och allmännast dubbla såsom hos an- 

 dra Pilarter. I södra Sverige och mest vid byar, der den 

 förmodligen i början blifvit planterad ^ växer Korgpilea n» 

 alltniin ccli blommar i Maj, 



