n Tillagg. 



i Stillhet, Ijnr man liinnit svofvel i skummet, som saft sig 

 olvanpä. Manne denna bestrmdsfJel /innes i aJla rötter at 

 SyrsJii^net, eller endast hos najira vissa artei? ingår den 

 såsom en väsendtli^ beständsdtJ, eller iruiias den blott då 

 och då under vissa villkor? 



Nr. 1G2. LuKTGRÄs. På finska: Dessmurnoho.- 



Nr. i65. Gul Gai, ip. Pä finska: MarianpoJina. Det 

 är besynnerligt af hvad anledning man lilla »t så allm/int 

 denna växt egenskapen ait ysta mjölk. Fransyska, Jyska 

 och engelska nanmcn Caille-lait , Bntterstial och C/ieese- 

 renning utmärka densamma. Likväl vågar jag påstå, dels 

 i anledning af egna flera varierade försök, dels i stöd af 

 dem som Panneutier , Deyenx, Rouppe m. i\. anställt, 

 nit denna egenskap tillhör växten icke väsendtligen ocli 

 åtminstone icke i alla dess tillstånd. — Med roten kan 

 iärgas rödt; se Ä. Fett. AJi. Handl. 1745. s. 245. 



Nr. 167. Björkticka. PåF. Koivjinkänsä. Tuhnio. 



Nr. 170. Äng SKÄR A. På F. Morsiamen-Krminn. 



Nr. 171. S TR ANDKF. LiDON, Rttjns Nylt Bibliolh. for 

 Fysik m. m. i8o3. Cossigny har funnit Indigoämne i Che- 

 lidon. majns, Scleranth. annuus, Scabiosa arvensis m. fl. 

 och tror att det finnes kanljända hos alla växter, fast det 

 visar sig grönt, under vissa behandlings- sätt. Troligen 

 inneliåller Strandkelidonen älven Indigo ; och att Cerinlhe 

 major skulle med fördel kunna till Indigoberedning an- 

 vändas, synes mig ganska sannolikt, emedan växtens färg, 

 då den blifvit torkad, visar utmärkta tecken dertill. — 

 Om Indigo tillredning, se feide Sv. Bot. i:sta Bandet Nr. 

 55. Vanligast brukas dertill den Indiska Indigr)fera tinc- 

 toria , men älven arterna Anil, hirsuta, disperma och ar- 

 gentea. — På Sumatra fås en ännu finare Indigo af en 

 ny art Nerium, äfven som i Japan och Kina af flera 

 slags Polygonum. Prof. Dr. O. Swartz. — 



Nr, 172. Slåtterort. Ståndarne böja sig efter iivar- 

 andra öfver märket; först kröker sic en, och då denna 

 småningom reser sig opp, böjer sig den närmaste ned till 

 fruktämnet att inlaga den förstes rum; denna efterföljcs 

 på samma sätt af den 5;dje i ordningen, hvilken dä den 

 för sin del bidragit till befrödningen och stiger derifrån 

 uppåt, lägga sig båda de återstående på egi gång öfver 

 pistillens märke och fullborda derigenom Irösättningen. 



Nr. 17,3. Fl IS K- SVAMP. På F. Ihmisen-sierii. 



