T I M- A G o; y 



och Kersbar tillkommit, sedermera småningom, äfven un- 

 der andra derlill bidragande villkor, Irambragt stammar 

 med frnkt at de egenskaper, som vi nu så högt v"irdeTa. 

 Som dessa trädslag blomma på samma tid, men Slånba- 

 skens blommor tidigare iitspricka, så blir nämde förmodan 

 derigenom mera antaglig , äfven som det kan förklaras 

 hvariöre Slånbnskens frukl icke på lika sätt blifvit föräd- 

 lad; kan hända skulle man kunna, efter den här gifna 

 anlednincr, en gång iå Slänfruklen sötare, större och väl- 

 smakli.:'are. ?å delta sätt torde äfven de smakliga äppel- 

 sorterna först tillkommit, genom blandning af Paraaisaple- 

 irädet och Vildaplen, Försök att ympa Plommon på Kers- 

 bärsstammar eller tvertom, ha ej lyckats; det händer väl 

 iitt de till en tid växa ; men vanligen dö de snart bort 

 eller visa tecken till sjukdom. Man har älven anmärkt, 

 att på Katrinplommon- och Krikon-stammar, sällan ädlare 

 Plommonsorter kunna inympas; men på egentliga Plom- 

 monträdets och Slånbnskens slammar växa lätt alla slags 

 Plommon och pä det sislnämda skola till och med Apri- 

 koser kunna ympas. 



Nr. 202. Vild Tlt, pan. Nic/iolsons lonrn. of Natu- 

 ral Pliilosophy &c. N:o 56. 1S04. Af åtskilliga Lökväxter 

 och rötter har man erhållit en kåda eller gummi. Till 

 försöken äroanvända Sciila venia eller Vår-Scilla, Liliuni 

 candidum eller rötterna af hvita Liljor, Orcliis eller Salep- 

 roten, Symphyt. officinala eller Vallörtens rot. Då röt- 

 terna äro torva, stötas eller malas de till mjöl, som löses 

 i vatten, inkokas till sii-aps tjocklek och lemnas att stelna 

 eller antaga någon fasthet; massan skares sedan i stycken, 

 torkas och är då en kåda. Att Tulpanlökar, äfvensom 

 många andra rötter, som innehålla ymnigt slemämne, skulle 

 på lika sätt kunna användas, är ganska sannolikt. Jemför 

 en Afhandling i Annales de Chemie T. 5g p. io5 af Leroi/x 

 om Hjacinilökar, som, på lika sätt behandlade, gifvit Gummi. 



Nr. 2o5. F \(;fi, liÄR STRÄD. Chidiiis anför i Garten- 

 zeilv.jtg Nr. 4a April 1804, skäl att förmodandet Kersbärs- 

 trädens ålder i Eurojia bör räknas längre tid tillbaka än 

 man hittills tx.tt. Han anmärker ock , att Kersbärsträd 

 tiifvas bäst i någfit k, dit klimat och på fuktig jordmån. 



210. Sp AR i\ isö ,", T. Si^nniai Biblioth. physico-econo- 

 mique Tom. i. Cah. 5. p. iGo. I trakten af Met2 och f";r 

 detta Lotringen, sås Sparrisfröen på det ställe der mara 

 vill ha växten, och plantorna flyttas icke. Deiigenoin 



