T 1 L L A <; G. VII 



fordras derigfnom, och dessutcm som rollerna sprida sig 

 horisontell och ej på djupet , gör gödseln icke nnnat gagn 

 än att Jursta och andra året öka värmen i ioiden. Dtr- 

 emot vill han att stånden stå en aln ifrån hvarandra och 

 att rötterna må ha tillräckligt rum att sprida sig. Men 

 om hösten bör sängen väl upphackas, jorden göras lös 

 och ölver vintern täckas med Iialmrik gödsel, som om vå- 

 ren emellan sängarne nedgräfves. Då skotten på /j.-de 

 sommaren börja skäras, bör alltid ett lemnas att växa för 

 livar rot eller stånd; rötterna aktas noga; i medlet eller 

 slutet at Juni upphöres med skärningen, och först när alla 

 grenarna eller örten är mogen och torr, afskäres det så 

 kallade gräset om hösten. — Sparris kan lätt drilVas oin 

 vintern i varma rum och behöfver irke solsken. Till detta 

 ändamål nyttjas helst ensamma på rabatter af frö uppdragna 

 4-3 åriga stånd, som förr än jorden för mycket tillfrusit, 

 upptagas i slutet af November; hälften förvaras i källare 

 och sand, till framtida behof; andra hälften planteras ge- 

 nast i lådor och vattnas tillräckiigen. Bottnen i lådan 

 fylles till par turas tjocklek med god lös trädgårdsjord, 

 derpå läggas rötterna och täckas med 5-6 tum tjock jord. 

 Omkring Nyåret gifva de god Sparris. När ej mera er- 

 hållas af dessa rötter, borttagas de; jorden tillagas och 

 deri planteras de öfriga i källaren förvarade, hvilka i sia 

 ordning gifva goda Sparris-skott. På detta sätt kan såle- 

 des utan särdeles möda och kostnad, frisk sparris hela 

 vintern erhållas. Hos Bagare i deras jemt varma Bakstu- 

 gor, borde lättast en sådan Sparrisplantering kunna vörk- 

 ställas. GarCenzeiciing N:o 58. 49. år 4804. 



Naturalstrens indelning i 5:ne Riken: StenriJ(fit, Växt- 

 rihet och Djurriket , grundar sig på begreppet om deraj 

 olika organisation eller byggnad och sairiman.ättning. 

 Somliga äga Lif, eller en kralt, som bestämmer de JastA 

 delarnas verkningar och de flytandes g »ng, samt Organer, 

 tjenliga till kroppens underhåll och artens fortplantning; 

 andra åter sakna lif och dessa organer eller veiktyg. Så- 

 ledes utgöra NaJurkropparna 2.ne flockar : Organiska 

 (Djur och Växter), som underhållas och tillväxa genom 

 inverles tagna födämnen, och Oor^^onisha (Mineralier eller 

 Stenar), som vinna i volum, endast genom yttre tillsatser. 



Plantfysiologif.n , som lär oss växternas inre byggnad, 

 och som visar de krafter, hvilka verka inom dem i friskt 



