iii — 
1900. No. 2. REKRUTTERNES VÆGT, HØIDE OG TALJEMAAL. 25 
indbefatter udelukkende dem, som intetsomhelst er anmerket ved af den 
undersøgende læge, og som man derfor maa gaa ud fra var friske. 
At rekrutternes borgerlige beskjæftigelse maa have stor betydning for 
deres af- eller tiltagen i vægt, er klart. De mandskaber, som i det civile 
liv har en beskjæftigelse, der kræver megen legemlig anstrængelse, 
skulde man antage nærmest vilde øge sin vægt under rekrutskolen; det 
omvendte burde være tilfældet med dem, der fører et stillesiddende liv. 
De første burde øge i vægt, da de i rekrutskolen rimeligvis har mindre 
muskelanstrængelse, end de er vante til i det civile liv, samt fordi den 
militære kost er kraftigere og rigeligere end den kost, de er vante til 
hjemme. Denne slags folk har sikkerlig forholdsvis gode dage, saalænge 
de exercerer. Mange af dem er »arbeidsslitne«< ved øvelsernes begyn- 
delse, men udhvilte og kraftige ved deres slutning. Mere iøinefaldende 
end med rekrutterne er dette med landeværnsfolkene, af hvilke mange er 
gifte og har familie, til hvis underhold der kræves strængere arbeide. 
Ogsaa de rekrutter, som i det civile liv har en stillesiddende beskjæf- 
tigelse, har gode dage, naar de exercerer, forsaavidt som at deres krop 
og deres muskulatur styrkes ved muskelarbeidet og den friske luft, samt 
den gode militære kost; de er derfor sikkerlig gjennemgaaende friskere 
og kraftigere, naar de kommer hjem efter rekrutskolen, end da de be- 
gyndte den; men dette giver sig ikke tilkjende som en tiltagen i legems- 
vægten, derimod visselig ved dynamometriske undersøgelser. 
Paa side 13 og 14 er de veiede rekrutter ordnet efter beskjæftigelse i 16 
grupper, der igjen tilhører 3 store kategorier: nemlig beskjæftigelse, der 
kræver I) stærkt muskelarbeide i frisk luft (1, 2, 3, tildels 4), II) mindre 
stærkt muskelarbeide og ikke udelukkende i frisk luft (tildels 4, 5, 6, 7, 
8 og 9), samt III lidet muskelarbeide væsentlig inden døre (10, II, I2, 
E30. 16). 
Tabel IX (næste side) viser, hvorledes vægterne i disse grupper af 
forskjellige slags beskjæftigelser forholder sig under rekrutskolen. 
Det er nærmest et broget billede, som denne tabel gir. Største antal 
vægtstillæg har slagtere, smede, hovslagere, blikken- og kobberslagere, der 
som nævnt side 14 synes at indtage en særstilling blandt beskjæftigelses- 
grupperne. Nærmest denne gruppe kommer dag-, tomte-, jernbane-, jord- 
arbeidere og gartnere, altsaa den gruppe, der i almindelighed kaldes ar- 
beidere, samt stenhuggere, murere og andre stenarbeidere. Mindste antal 
vægtstillæg har barberere og opvartere. Største antal vægtstab har de 
samme barberere og opvartere; mindste antal vægtstab har stenhuggere, 
murere og andre stenarbeidere. Gjennemgaaende synes antallet af vægis- 
tilvækst at være størst inden kategorien: beskjæftigelse, der kræver stærkt 
