1909. No. 4. SYFILIS'S EPIDEMISKE OPTRÆDEN I FUROPA I I5. AARH. 13 
med sig tilbage. Hans kngsmænd var mere belastede med sygdom end med 
guld(!). 
. . . - Est etiam adjuncta spina, atque alöe melli admixta . . . . milites 
(Columbi) non tanto auro, quanto morbo onustos . ; 
Disse folk spredte sygdommen hurtig ud hjemme, da Spanierne er syn- 
derlig hede af sig... . Hispani calidissimi sunt homines!! Saaledes var 
den nye sygdom meget udbredt iblandt de spanske soldater i Neapel, da kong 
Karl beleirede staden, ,hvor min fader (0: F.’s) dengang opholdt sig“. For 
nu rigtig at bringe ulykke over sine fiender fandt Spanierne paa at sende en 
del smittede scorta formosissima over i den franske leir for at faa sygdommen 
udbredt der. De blev angivelig vel modtagne, og de sørgelige resultater 
viste sig ogsaa snart?. | 
Denne smukke historie, som jo er at tage og føle paa ikke godt kan 
være andet end det rene opspind, falder ogsaa udenvidere til jorden, naar 
man mindes den simple kjendsgjerning, at der aldeles ikke fandt nogensom- 
helst beleiring af Neapel sted. Byen blev nemlig, da de Franske nærmede 
sig, feigt rømmet uden sværdslag? af den da regjerende konge Alfons. 
Giovanni Monte, der er inde paa den samme fortælling, taler* dog noget 
mere nøgternt kun om spanske overløbere som smittebærere. 
Historien kommer fremdeles igjen, men paa en lidt anden maade hos 
GIRTANNER>, hvor det siges, at sygdommen forplantedes til de Franske ved 
de spanske soldater, som Ferdinand den katolske sendte over til Neapel 
for at bekjæmpe den styrke, der var efterladt der af den franske konge. 
Krigslykken var vexlende, heder det. — Snart indehavde Spanierne en 
stad, snart igjen de Franske; og saaledes gik det en tidlang frem og tilbage, 
inden Spanierne fuldkommen vandt seir. De spanske krigsfolk førte da regel- 
mæssig den nye sygdom over paa egnens kvinder, og disse førte den ligesaa 
sikkert igjen ved passende leilighed videre til de Franske. Kvinderne var jo 
stedse krigsbyttet! — Imidlertid, — da alt dette skulde have foregaaet, havde 
forlængst den franske hovedstyrke under kong Karls ledelse forladt Neapel og 
draget nordover, medbringende sygdommen i rigeligt maal iblandt soldaterne. 
Modstandere af den amerikanske lære. 
Selv om man imidlertid virkelig havde ret i den førnævnte antagelse, 
at der ikke havde optraadt konstitutionelle veneriske sygdomsformer i den 
1 Fazoppio I. c. Lutstnus II; s. 762. 
Eiendommelig nok har hele denne fortzlling et fuldstendigt sidestykke 1 den indiske 
sagnkreds. W. Hertz l. c. s. 141. 
Derfor kunde ogsaa pave Alexander 6 i harme over Italienernes — og sin egen — usle 
optræden i denne tid spottende sige, at Gallerne havde overvundet Italien med træsporer 
paa sine støvler og et kridtstykke i haanden. — Træsporer anvendtes i Frankrige den- 
gang til almindelige spadserridt, og kridtstykket anvendtes til at afmærke de forskjellige 
indkvarteringssteder. 
Smlgn. Fr. ScHNurRER: „Chronik der Seuchen“. 2. Th.; s. 40. 
L. c. — M. er forøvrig upaalidelig ogsaa med andre historiske oplysninger; han fortæller 
saaledes, at Columbus kom tilbage 1496, og at paa den tidi!) angreb Carolus Neapel 
med en stor hær. 
Ter La 5144 
