38 ALL. FAYE. M.-N. KI. 
med tyrkisk-arabisk udtale bliver til »sifl<. Dette betyder det lave, = 
nedre, og svarer 1 det astrologiske sprog til det latinske »inferior (mundus)« 
9: jorden. Betydningen skulde da efter PrLuG være »jordens sygdom« = 
»verdenssygdommen«. 
Anraabelse af Helgener. 
Forskjellige helgener blev anraabte om hjaelp mod den frygtelige plage, 
saaledes foruden St. Dionysius (St. Denis) og St. Minus som naevnt, ogsaa 
fader Hiob, hvorfor ogsaa sygdommen flere steder — særlig i Frankrige 
— kom til at bære dennes navn). Hiob, der hidtil havde været de spe- 
dalskes patron, maatte nu ogsaa tage sig af de stakkels syfilitiske. 
I et bønneskrift* til St. Denis bedes denne om at bevare alle menne- 
sker »von der érschrecklichen Krancheit, mala Franzos genannt«. 
I Tyskland var det meget almindeligt at vende sig med bønner til 
den ærværdige, gamle Benno, der i længst forsvundne dage havde været 
biskop i Meissen (+ 1100), Slavernes apostel, som hans hædersnavn var. 
B. kom i denne tid snart i ry ved sine talrige helbredelser af syfilitiske, 
lige fra det nyfødte barn og op til oldingen*. 
Hyppigst blev dog vistnok jomfru Maria's bistand paakaldt i denne 
nød. I Grimmenthal i Franken var der et overmaade anseet, undergjø- 
rende Mariabillede, hvorom en prest Linturius fortæller fra 15034, at der 
altid strommede en vældig skare af syge did for at søge helsebod; — 
»særlig var der mange af dem, der led af malum Franzosiæ, som nu har 
varet paa det tiende aar, — men ogsaa af spedalske<. — Hid kom endog, 
fortæller L., i det nævnte aar tre hundrede syge mauriske eller æthiopiske 
riddere (!) for at finde lægedom. 
1 Man gik gjerne ud fra, at denne sygdom havde været en af Hiob's plager. Smign. 
dr. J. Knorr (New York Medical Journal 31. oktbr. 1908): The origin of syphilis ete. 
Kn, bekjemper kraftig den amerikanske theori. 
? Paa den smukke titelvignet, gjengivet hos H. Peters (I. c.), sees et sygt par, — en mand 
og en kvinde, — knælende for jomfru Maria og St. Denis, den sidste som almindelig 
bærende sit afhuggede foran sig paa en bog. — K. Supuorr antager (l. c.), at dette 
skrift er forfattet i tiden mellem 1496 og 1500. S. offentliggjør (I. c.) ogsaa indholdet 
af et nyt saadant bønneskrift, et nyt „Syfilisblad“ fra den samme tid, som han har op- 
daget. Dette mener S. er rimeligvis trykt i Wien, men stammede i virkeligheden fra 
Frankrige. Det heder her udtrykkelig: ,in Franckreich nannt man dise plag, die platern 
Job.“ — 
3 En række af saadanne mirakuløse kure er gjengivne hos Fucus I. c., s. 329 fg. 
Benno blev tilsidst som folge af alt dette o. a. hoitidelig kanoniseret i aaret 1523. 
4 Gruner: „Aphrodisiacus“ etc. S. 119 fg. 
