44 AU. (RAYE. M.-N. Kl. 
2) Omtrent til samme tid i 1496 udkom et digt: Ewlogium de Scorra 
pestilentiah af SEBASTIAN Brant}, professor utriusque juris i Basel, — 
mere bekjendt imidlertid som forfatter til et dengang meget opsigtvæk- 
kende, moraliserende skrift »Narreskibet«. Denne nye forfærdelige og 
hæslige sygdom — morbus horrendus, foedus, pestiferus — førte Francia, 
siger Br., over til Ligurerne 9: Genueserne, og fra dem gik sygdommen 
alle lande over. Derfor kaldes den ogsaa paa den romerske tunge: Mala 
de Franzos(!) 
3) Fra denne tid — eller maaske endnu lidt før — skriver sig videre 
et noksaa udførligt skrift * af CoNRAD SCHELLIG, professor i medicin i 
Heidelberg: Jn pustulas malas, quem malum de Francia vulgus appellat, 
salubre consilium®. Sygdommens egentlige aarsag mente han laa i abnorme 
luftforhold 1 forbindelse med store feil i den hele levemaade. I den an- 
ledning giver han derfor ogsaa tilbedste mange gode og mange forunder- 
lige, almindelige og profylaktiske raad til friske og syge angaaende alle 
mulige forhold i det daglige liv. 
Luften. Meget varm og fugtig luft, som udbrænder væskerne og bringer 
tilbøielighed til putredo, er ikke god at leve 1. Men fremfor alt maa enhver 
sky den luft, som de smittede — infecti — opholder sig i. 
Man maa holde sig borte fra de smittede som fra de spedalske, er 
TOoRELLA’s raad*. 
Føden. Enhver overfyldning af maven maa undgaaes, selv med spiser, 
som 1 sig selv frembringer gode væsker. Ikke at rose er det i sin alminde- 
lighed at spise baade kjød og fisk i samme maaltid; heller ikke bør man nyde 
melk og fisk sammen, ligesaalidt som melk og vin paa en gang. Ferskt øl 
og ung vin maa alle holde sig fra at drikke! 
+ 
Under selve sygdommen maa diæten være sparsom og af en varm 
sammensætning, da sygdommen nærmest er af den modsatte natur; en 
liden retning mod det kjolige og fugtige maa diæten dog ogsaa have. Vand- 
fugle, som gjæs og ænder, der holdtes for kolde, maatte ikke spises, hvad 
ogsaa FRACASTORO fraraader. Til drikning skal man, siger SCHELLIG, kun 
nyde bygsuppe eller vin blandet med vand. 
ULRICH von HUTTEN fortæller, at man 1 sin tid ogsaa fraraadede folk 
at spise kjød af svin, fordi disse dyr skulde kunne have de samme eller 
1 C. H. Fucus: ,Die ältesten Schriftsteller" etc. S. 4 fg. 
Scorra er som nævnt latinisering af det franske ord for sygdommen gore — score. — 
Br. udleder imidlertid ordet af det græske oxwo 9: skarn. 
to 
Ganske bestemt kan man ikke fastslaa trykningstiden for dette skrift. Supnorr |. c. 
Smlgn. Pacer i Hrrscn’s „Lexikon der Aerzte“. Bd. 5. 
HucHs yeh pees. 
4 „Dialogus de dolore in pudendagra“. Luisınus I; s. 504. 
