1900. No. 4- SYFILIS'S EPIDEMISKE OPTRÆDEN I EUROPA I 15. AARH. ve 
Atter igjen kom der under pave Bonifacius 4's pontifikat (608—615) 
store oversvømmelser, hvormed fulgte fames og pestilentia, hvilket ved- 
vedvarede en tid under hans eftermand og efterfulgtes af jordskjælv. Ved 
siden af alt dette opstod der en Scabies, der som PLaTINA siger, i den 
grad nærmede sig i udseende til Elephantiasis, at de syge ikke kunde 
gjenkjendes paa grund af deres hæslighed. 
Mon vi nu ikke, fortsætter L., i vor tid har gjennemgaaet en stor del 
af disse ulykker, ja alt muligt — oversvømmelse og daarlig høst, flere 
steder ogsaa pestilentse og jordskjælv? Og disse to sidste ting kan vi kun 
tilskrive oversvømmelserne, da de især har rammet de steder, der har 
ligget under den fugtigste himmel. Den paafølgende scabies, om sygdommen 
kan kaldes en scabies, har optraadt i hele Italien og hersker der endnu og 
er saa hæslig, at de fleste læger, skuffede af ligheden med elephantiasis, 
troede, at det var denne sygdom, som paany optraadte. I denne scabies 
bryder -der ud pustler, i begyndelsen i partes obscoenæ og derefter paa 
det hele øvrige legeme, især i ansigtet. Aarsagen hertil vil vi kunne for- 
klare, dersom vi kan udrede sygdommens natur i det væsentlige. For 
igjen at kunne gjøre dette bekvemmelig og vinde større tiltro til vor op- 
fatning, maa vi vende os til de to principes medicorum, Hippokrat og 
Galen. 
I tredie afsnit af Aforismerne? siger saaledes Hippokrat, at der i 
hede somre kan opstaa vedholdende heftige febertilstande, tertianfebre, 
diarrhoer, smerter i eine og øren, saar i munden og forraadnelse i 
genitalia. 
pudendorum putredines, som L. oversætter H.s onmedoveg 
aidoiwy med. . .. 
Dette forklarer Galen saaledes: pudendorum putredines opstaar desto 
lettere, jo fugtigere sommeren er. Ringe forandringer i lufttilstanden an- 
griber pudenda, eftersom disse dele paa grund af sin naturs særlige fug- 
tighed og varme er tilbøielige til at putrescere. 
Hvad der skal forstaaes ved disse putredines, er ikke let at sige. Maaske 
nærmest heftige, erysipelatøse betændelser ! 
Af dette forhold, mener L., kan man da udlede aarsagen til det resultat, 
som menneskene nu er faldne i forundring over. Dersom nemlig de 
pustler, som vi kalder morbus gallicus, ikke er noget andet end visse 
1 Hans egentlige navn var BARTHOLOMÆUS DE SACCHIS seu Saccus; kaldte sig PLATINA efter 
sin fødeby Piadena, nær Cremona (7 1451). Efter en meget vexlende livsskjæbne, idet 
han snart var i naade hos paverne, snart sad i fængsel, døde han som bibliothekar i 
Vatikanet af en pestsygdom. Har skrevet en ,Pavernes historie”. 
2 Pkt. 21. 
