1909. No. 6. ORTHODIAGRAFERING AF HJÆRTET OG LUNGERNE. 23 
Methoden er ganske god og tilstrækkelig nøiagtig for hjærte- og 
lungemaalinger; jeg har dog ikke benyttet methoden ved udarbeidelsen 
af dette arbeide, men foretrukket 
3. flademaaling med Amslers planimeter, som bestemmer et hvilketsom- 
helst fladeindhold med stor nøiagtighed. | 
Alle mine fladeindholdsbestemmelser er foretaget med et saadant 
planimeter; jeg har ved gjentagne undersøgelser konstateret, at jeg fore- 
tager disse maalinger med saa stor nøiagtighed, at feilen i almindelighed 
kun dreier sig om nogle faa mm.*, sjelden saa meget som 1 cm.?. 
Middelfeilbestemmelser. 
Under et studieophold i Kjøbenhavn 1907 (ved Finsens medicinske 
lysinstitut) og specielt ved at læse dr. Kjer-Petersens arbeide: »Om 
telling af hvide blodlegemer og disses tal hos sunde mænd og kvinder« 
Aarhus 1905 (doktorafhandling) er jeg blevet opmerksom paa den store 
betydning, middelfeilbestemmelser har for bedømmelsen af videnskabelige 
methoders nøiagtighed. 
Kjer-Petersen anvendte middelfeilbestemmelser for at vise, med hvilken 
nøiagtighed han talte hvide blodlegemer; paa samme maade har jeg gjort 
middelfeilbestemmelser for at vise, med hvilken nøiagtighed mine ortho- 
diagrammer er optegnet. 
Udregning af middelfeilen ! foregaar paa følgende maade: 
Er-1agttagelserne OL, Og << x. On finder vi først deres middeltal 0. 
=0,+0,+....... Om 
n 
derefter feilene: 0, —0, 0,—0..... 0,—0 
og feilkvadraterne: (0,—0)*, (0,—0)?, ....(0,—0)? ; 
disse adderes; summen divideres med n—1, og kvadratroden uddrages; 
derved findes middelfeilen m. 
V0,—0)* + (0,—0)? + . -(Ox—0)? 
m= LAR 
nn. 
Gjør man en række iagttagelser, der er gjentagelser, kan man vente, 
at godt og vel 2/3 af feilene falder indenfor middelfeilen; kun 5 °/, er større 
end den dobbelte middelfeil, og kun i 6 tilfælde af 100,000 kan man vente 
1 Udførlig beskrevet hos Kjer-Petersen |. c. pag. 48—58. 
