34 S. A. HEYERDAHT. 
M.-N. Kl. 
dimensioner bestemme i ethvertfald relativt hele legemets rumindhold, nem- 
lig naar /egemets form er den samme. 
For hjærtets vedkommende er forholdet netop det, at dets form (naar 
det gjælder friske hjærter eller hjærter med enkle hjærtesygdomme) i det 
store og hele blir tilnærmelsesvis den samme. 
Derfor tillader den orthodiagrafiske fremstilling af Hjfl. saavelsom en- 
hver anden nøiagtig fremstilling af hjærtet i en frontal flade at drage visse 
slutninger om hjærtets størrelse og form 1 en anden flade. 
Disse bemerkninger gjælder som sagt kun for normale hjærter eller 
hjærter med enkle hjærtefeil; i andre mere komplicerede tilfælde vilde det 
ofte være meget ønskeligt ogsaa at faa besked om hjærtets størrelse og 
form i frontalprojektion. 
Orthodiagrammer af hjærtet i frontalprojektion er dog adskillig van- 
skeligere at optegne end i sagittalprojektion, ja i mange tilfælde er det 
ikke muligt at skaffe dem tilveie; jeg har derfor ikke fundet, at jeg med 
noget udbytte kunde benytte denne methode til de foreliggende hjærte- 
undersøgelser, og har helt afstaaet fra at tage orthodiagrammer i frontal- 
projektion. 
Kvotienten Hjfl./legemsvegten. 
Det gaar gjennem alle mine tabeller, hvor hjærtefladen og legems- 
vegten er taget med, at disse 2 størrelser staar i et meget intimt forhold 
til hinanden, 1 et saa nært forhold, at man kunde være fristet til at opstille 
normaltabeller for friske hjærter efter forholdet Hjfl. : legemsvegt og ikke 
som Moritz og Dietlen efter legemshøiden. 
Dette forholdstal har imidlertid den feil, at det gir os forholdet mel- 
lem en fladestørrelse og en rumstørrelse, idet vi kan betragte legemsveg- 
ten som udtryk for legemets volum; men en flade og et rum kan ikke uden 
videre stilles i forhold til hinanden. 
Naar f. eks. hjærtefladen (Hjfl.) ved en legemsvegt af 60 kgr. normalt 
er 120 cm., saa er den ved en legemsvegt af 80 kgr. normalt ikke 160 
cm., men adskillig mindre, idet kvotienten Hjfl./legemsvegt aftager med 
stigende legemsvegt. 
Et konkret eksempel vil bedst illustrere dette forhold: 
Lad os tænke os (paa fig. 4), at terningen 4 representerer legemets 
vegt eller masse; terningen a betegner hjærtets masse (og forudsættes, at 
A og a har samme specifike vegt). 
Å er en kubus med Io cm. paa hver kant = 1000 cm.?; a maaler 
2 cm. paa hver kant = 8 cm.3. 
