54 S. A. HEYERDAHL. M.-M. Kl. 
evne og de altfor store lunger, som skal ernaeres, og ser heri det essen- 
tielle ved den ftisiske habitus. Brehmer ser altsaa i de smaa hjerter og 
store lunger en aarsag til flisens opstaaen og ikke en folge af den som 
mange andre. 
Han stetter sig blandt andet til Rokitansky', som beskriver den 
ftisiske habitus saaledes: »Dieser Habitus ist nicht auf Kleinheit der Lun- 
gen in einem bei unzulänglicher Untersuchung eng scheinender Thorax 
basirt, sondern es kommt ihm vielmehr ein sehr grosses, voluminöses 
Lungenorgan zu, in einem Thorax, der seine anscheinende Enge im Dia- 
meter anterior-posterior im Übermaasse durch seine Länge compensiert, 
gepaart mit einem entsprechend kleinen Bauchraum und kleinem Bauchein- 
geweide«. Rokitansky finder ogsaa samtidig som regel lidet hjærte, fin 
bygning af den arterielle karhud o. s. v. 
Ligeledes støtter han sig til Beneke?, som regelmæssig fandt store 
lunger og ofte smaa hjærter ved lungeftisen; specielt fandt han det rela- 
tive forhold mellem lunger og hjærte hyppig meget større end normalt. 
Beneke finder dog ikke de smaa hjærter ved alle lungeftiser; han anser 
det derfor for urigtig at sige, at lungeftisen altid er forbundet med og be- 
tinget af et lidet cor; spørgsmaalet er, om ikke det lille hjærte er erhver- 
vet, saaledes at det ikke er foraarsaget af en mangelfuld udvikling, men 
af atrofi af hjærtemuskulaturen. 
Til den sidste opfatning af hjærtehypoplasien helder flere forfattere 
saaledes f. eks. C. Hirsch?; ved maalinger af hjærtevegten og legems- 
vegten fandt han et passeligt forhold mellem disse i over 50 9/9; i 44 % 
var hjærtet for stort (i over halvparten af tilfældene en forstørrelse af høire 
ventrikel), og kun i 5 °/) var hjærtet forholdsvis lidet. 
I de tilfælder af ıste gruppe, hvor den absolute hjærtevegt virkelig 
var liden, laa aarsagen hertil ikke i medfødt hypoplasi, men i den sekun- 
dære atrofi af organet, som forløb parallelt med hele legemets afmagring. 
Ogsaa Potain* medgiver den ringe hjærtevegt hos ftisikere, særlig 
hos dem, som dør kachektisk; men han anser det for en følge af tilpas- 
ning til den formindskede blodmasse og den mangelfulde ernæring af selve 
hjærtemuskulaturen. lethvertfald, siger han, udelukker ikke et stort hjærte 
udviklingen af lungetuberkulosen. 
Ogsaa E. Regnault® konstaterer, at hjærteatrofien paa ingen maade 
1 Rokitansky: Lehrbuch der pathol. Anatomie. 1858. Bd. I, p. 303. 
= Beneke: Die anatomischen Grundlagen der Constitutionsanomalien des Menschen, 1877. 
3 Hirsch, C.: Uber die Beziehung zwischen d. Herzmuskel u. d. Körpermuskel u. s. w. 
Deutsches Archiv f. Klin. Med. Bd. LXIV, p. 615 ff. 
4 Potain: Le coeur de Phtis. Méd. mod. 1892. No. 52. Cit. hos A. Fraenkel: Specielle 
Pathol. und Therapie der Lungenkrankheiten. 1904. 
Regnault, E.: Le coeur chez le Tuberc. Thèse de Paris. 1899. Cit. hos A, Fraenkel I. c. 
