SKOGSBIOLOGISKA STUDIER. 19 
delar björken för sin tillvaro, men på grund af för detta trädslag ogynn- 
samt verkande faktorer, uttränges hon af t. ex. tallen. Vid gränsen 
mellan björkregionen och tallskogen äro dock nyssnämnda faktorer för 
tallen mer ogynnsamma. Härigenom blir striden mer ojämn, lutande 
till björkens förmån". De förhållanden som här antydts, synas mig 
vara af största vikt, och borde vida större uppmärksamhet ägnas dem 
än hittills varit fallet. Vinden, speciellt den västliga och nordvästliga, i 
förening med de biologiska förhållandena björken och tallen emellan, 
utgöra enligt mitt förmenande de viktigaste faktorerna för tallskogs- 
gränsens nedgång. Att å marken uppdraga barrskogsgränsen sådan 
den enligt barrträdens förekomst och utbredning bör te sig, synes mig 
ej vanskligt, blott man med full visshet kan afgöra, om trädet bildar 
bestånd eller icke. Men denna gräns har ringa eller ingen betydelse, 
då den ej tillnärmelsevis är ens en klimatgräns, utan snarare en gräns, 
beroende på tallens och björkens biologiska förhållanden till hvarandra. 
Om man 3å snart sagdt hvilket fjällområde som helst uppdrager denna 
gräns, skall man alltid ofvan densamma finna tallgrupper eller enstaka träd 
af synnerligen god växtlighet, hvilka i afseende å höjd och öfriga di- 
mensioner i förhållande till ålder, ej visa någon utpräglad skiljaktighet 
från barrträd nedom nyssnämnda gräns. Dessutom anträffas talrika 
vindfällen, stubbar och rötter af tall, tydligen lämningar efter en före- 
gående tallgeneration. Under det antagande, att denna generation ut- 
dött, på grund af klimatiska faktorers inverkan, landets höjning m. m. är 
ju dessa växtliga tallars förekomst oförklarlig. Visserligen skulle deras 
existens kunna förklaras på grund af nedärfda egenskaper, som varit 
sådana, att träden häraf skyddats mot klimatets inverkan. Närmare till 
hands synes oss dock ligga antagandet, att tallskogen af björken undan- 
trängts, dels på grund af trädets egen inverkan, dels — och i synner- 
nerhet — på grund af den björken åtföljande markbetäckningen, hvil- 
ken är sådan, att den erbjuder tallfröet en synnerligen ofördelaktig gro- 
bädd.” Sålunda bör, enligt mitt förmenande, barrskogsgränsen dit för- 
1 Ett stöd, om ock svagt, för den åsikt att tallen vid skogsgränsen undantränges af 
björken synes mig ligga i följande omständighet. Där granen uppträder beståndsbildande 
vid skogsgränsen utmed Pite älf går den 20—40 m. högre än tallen, Då granen som 
bekant är ett mindre härdigt trädslag än tallen (jämför redaktionens anmärkning å sid. 13. Red.) 
men i sitt förhållande till björken i björkregionen tallen vida öfverlägsen, synes mig tämligen 
sannolikt, att orsakerna till tallens tillbakagång är att åtminstone till en del söka i björkens in- 
verkan, Björkens stora utbredning inom fjällskogarna ger äfven vid handen, att andra biologiska 
förhållanden björken och tallen emellan äro här rådande än längre ned i barrskogsregionen. 
” Man erhåller ej fullt klart begrepp om förf:s mening, då han här söker antyda 
orsakerna till tallskogsgränsens nedgående. Då detta nedgående innebär en förändring, 
måste jämväl orsaken härtill sökas uti förändrade förhållanden. Klimatförsämring och lan- 
