OM APTERINGSTABELLER. 27 
vara tillfyllest, utan skall beräkningen här omfatta de olika dimensio- 
nerna. (En 12' stock om 3” drager gifvetvis ej så stor sågningskost- 
nad som en om 27' och 18”.) 
Så länge stycketals flottning ännu användes, kommer denna att 
ytterligt menligt inverka på apteringen, enär ju dessa kostnader drabba 
smått och groft virke, åtminstone skenbart lika. Förefinnes reduktion 
för smärre virke, kunna t. o. m. vissa längder ej med fördel utdrifvas 
(om 135—27' motsvarar en flottningsenhet och 10—14" en åttondels, 
kan man ej gärna drifva 13 och 16' längder, enär dessa förmånligare 
nedkapas till 14'). 
Då stycketals flottning användes, kan man ju låta toppstockarna 
fasthänga vid rotstockarna samt sedan kapa dessa långtimmer vid så- 
gen, då båda stockarna ju nedföras som ett flottgods. Skulle emeller- 
tid alla virkesägare göra på samma sätt, förfaller ju vinsten, enär kost- 
naderna då pr flottgods komma att stiga. 
Flottningsumgäldenärerna äfvensom kostnaderna för drifning efter 
gällande prisnota afdragas gifvetvis. 
Slutligen göres reduktion för omkostnader i brädgården, ränteför- 
luster, allmänna omkostnader, vinst o. d., då stockens värde i skogen 
erhålles. Detta värde utsättes vanligen ej å till apterarna utlämnade 
tabeller, utan reduceras detta tal med en viss procent, enär det ju kan 
vara onödigt att lämna uppgifter om virkespriser till utomstående. 
Tabellerna tryckas ofta på en tjock skifva, hvarigenom de bli mera 
lätthandterliga för apteraren, eller ock, som lämpligare torde vara, in- 
huggas siffrorna i en liten messingsbricka, hvilken fastlödes vid hand- 
taget å klafven!. 
Wilhi. Ekman. 
! Detta senare sätt har under flera år till stor belåtenhet användts vid Graninge- 
verken. 
