TALLENS HÖJDTILLVÄXT I1900—1903. 83 
frågan onödigt mättes endast hufvudstammens längdtillväxt, hvarjämte 
då så ske kunde, kortskottens antal på hvarje årsdel räknades. Hos 
många prof mättes barrens längd och bestämdes medeltalet härför genom 
mätning af 20 barrpar per årsskott. 
De erhållna resultaten äro sammanfattande i den bifogade tabellen. 
En blick på denna visar genast, att det i de flesta fall råder en mycket 
framträdande skillnad i tillväxt mellan åren 1901, 1902 och 1903. Kort- 
skottens antal växlar betyd- 
ligt, likaså barrens längd. 
Innan vit gebosstini pa ten 
närmare diskussion af dessa 
fakta, torde emellertid vissa 
företeelser vid tallens skott- 
bildning och tillväxt böra 
närmare klargöras i och för 
en riktig, naturhistorisk upp- 
fattning af de fenomen, vi 
gå att närmare beskrifva. 
Fig. 2 utgör en skemati- 
serad bild af ett förstoradt 
längdsnitt genom en knopp 
hos tallen vid vinterns in- 
brott. Som bekant består 
denna ytterst af bruna, harts- 
rika, tätt sammanslutande 
fjäll; det är dessa, som i 
längdsnitt äro på figuren 
BetecknaderfirmedifatrNar 
knoppen på våren utveck- 
las, spärras fjällen åt sidan, 
och i vecken af dessa sitta 
Fig. 2. Skematiseradt, förstoradt längdsnitt genom en 
knopp hos tallen. Förklaring, se texten. 
som bekant kortskotten med sina parvisa barr, ännu omslutna af några hinn- 
lika, tunna fjäll, hörande till samma skott som barren själfva. Sedan 
skottet erhållit en viss längd, börja barren växa och ernå så småningom 
sin slutliga längd. Redan i knoppen finna vi emellertid innanför fjällen 
anlagen till kortskotten med sina barr. Dessa äro redan omgifna af 
tunna, slidformiga fjäll, som på bilden af längdsnittet äro betecknade 
med 6. Anlagen till nästa års kortskott utgöras af en kort, cylindrisk 
eller halfklotformig liten cellkropp, c, som i spetsen bär anlag till barren 
d. Hos knoppen finnas sålunda redan vid vinterns inbrott väl utdiffe- 
rentierade anlag till nästa års kortskott. Granska vi knoppens spets 
