TALLENS  HÖJDTILLVÄXT 1900—1903. 85 
i bladets egna celler beredda näringen, som tjänar det till vidare ut- 
veckling. Ett blad, som försättes under sådana omständigheter, att det 
ej kan bilda nya näringsämnen, t. ex. i en kolsyrefri atmosfär, där stär- 
kelsebildning är omöjliggjord, når därför vanligen ej sin fulla utveck- 
ling”). Bladet är sålunda för sin utveckling vida mer beroende af de yttre 
förhållanden, under hvilka det utvecklas, än stammen. Som det längre 
fram kommer att visas, är denna omständighet ej utan sin betydelse 
för den rätta uppfattningen af vissa företeelser hos tallen somrarna 
1900— 1903. 
Efter denna korta orienterande öfversikt af några fysiologiska data 
rörande tallens knopp- och skottbildning öfvergå vi till en närmare redo- 
görelse för de genom undersökning af det erhållna materialet vunna 
resultaten. 
Skottens längd har under somrarna 1900—1903 växlat högst be- 
tydligt. De äro så godt som utan undantag längst sommaren 1902, 
kortast 1903. 1900 och 1901 förhålla de sig något olika i olika delar 
af landet, i Norrland, i synnerhet från de inre delarna, äro årsskotten 
från 1901 kortare än från år 1900, men skillnaden är i allmänhet ej 
stor. De från södra och mellersta Sverige, nämligen kronoparkerna 
Kloten samt från Stockholmstrakten och reviren inom Västra distriktet 
insända tallarna ha alla nästan utan undantag haft längre årsskott under 
sommaren 1901 än under sommaren 1900, således ett förhållande all- 
deles motsatt det i Norrland. 
Vi taga först förhållandena under åren 1899 och 1900 något när- 
mare i skärskådande. Sommaren .1900 kan för stora delar af vårt 
land anses som ett normalår, särskildt gäller detta de södra och mel- 
lersta, då däremot i norra Sverige, synnerligast i inre' delarna af 
Norrland, juli månad var jämförelsevis kall och sval. Nederbörden 
visade hvarken brist eller öfverskott i högre grad. Den föregående 
sommaren, 1899, utmärkte sig för en mycket varm juli med riklig 
nederbörd i Norrland, mindre rik i södra delarna af landet. I Norr- 
land hade sålunda tallen på det hela taget bättre vegetationsbetin- 
gelser sommaren 1899 än under 1900 med dess ganska kalla juli, då 
däremot i södra och mellersta Sverige sommaren 1900 med sin mera 
jämnt fördelade temperatur och nederbörd erbjöd tallen gynnsammare 
lifsvillkor än 1899. 
1 H. Voechting. Ueber die Abhängigkeit des Laubblattes von seiner Assimilationsthätig- 
keit. Bot. Ztg. 1891 och Ludwig Jost. Ueber die Abhängigkeit des Laubblattes von seiner 
Assimilationsthätigkeit. Jahrb. fär wiss. Botanik. Bd 27. Berlin 1895. 
