LITTERATUR. TZ 
Bokens mest intressanta del behandlar skogsodlingen, som upptager ej min- 
dre än 56 sidor. Vi få här göra bekantskap med de rön, man vunnit vid under- 
sökning om såväl kultiverad som själfsådd ungskog beträffande kubikmassa och 
utseende (kvalitet) im. m. Lägger man handen öfver texten till de meddelade foto- 
grafiska bilderna, riskerar man att taga miste på själfsådd och kultiverad ungskog. 
Äfven författarens framställning är ägnad att i någon mån verka reaktionärt emot 
det klander, hvarför kulturskogen under senare år varit utsatt. 
Vid kulturmetoderna behandlas först bredsådd, radsådd och rutsådd, hvarvid 
äfven påpekas det slöseri med skogsfrö, som vid sådder är vanligt. 
Härpå få vi lära oss skötseln af plantskolor för barrträd, hvarvid långt mera 
är att iakttaga än allmänheten föreställer sig. Skyttesjukan hos tallplantor behand- 
las ganska ingående. 
Följer så läran om skogsplanteringen, därvid utsättande af småplantor i 
fyllda gropar först behandlas, en metod som med skäl må tillönskas vidsträckt 
användning såsom både billig och lämnande mycket goda resultat. Därefter kom- 
mer det vanligast använda planteringssättet, nämligen i öppna gropar. Äfven den 
dyra kupplanteringen beröres, likaså den billiga men onaturliga klämplanteringen. 
Kapitlet afslutas med en redogörelse för plantering med plantorna vidhängande 
jordklimp. 
Nästföljande hufvudafdelning behandlar ek och bok, hvilka trädslag för södra 
och mellersta landet äro förtjänta af intresse, vård och spridning. 
Mera allmän utbredning i hela riket äger björken, hvars två för skogshus- 
hållningen värdefullaste arter, masurbjörken och glasbjöken, karakteriseras och i 
korthet behandlas. 
Därpå beröras de skador, som beteskreatur tillfoga skogsåterväxsten, i följd 
hvaraf de under kulturtiden och å unga återväxter äro ovälkomna i skogen. Ha- 
garna däremot skötas med hänsyn just till betet, hvarom anvisningar lämnas å några 
sidor. Författarens eget sista ämne rörer torrläggning af försumpad skogsmark. 
I en afhandling på 34 sidor behandlas slutligen skogens yttre faror, dess ska- 
dor och sjukdomar af GUNNAR SCHOTTE. Så fullständigt har denna del af skogsvården 
tillförne icke varit behandlad i något populärt arbete på vårt språk. 
Under förhoppning att af Zelléns arbete redan under innevarande år måtte 
hitta fram till den stora allmänhet, hvarför det är afsedt, för att kunna underlätta 
öfvergången till den nya tid, som med nästkommande år inträder på skogshushåll- 
ningens område, hälsa vi det härmed välkommet såsom en »medborgarens bok>. 
RO. 
Utkomna tidskrifter och nyutgifven litteratur: 
Svensk Tvävaru-Tidning 1904, n:ir 1—3. 
Tidsskrift for Skogbrug, utgifven af Det norske Skogselskab, 1904, nir I. 
Tidsskrift for Skovvesen, (Organ för Dansk Skovforening), 1903, n:r 23—24 och 1904 
n:r 1—2. Bland innehållet: Fyrrespinderen 1 Norge af J. E. V. BOoaASs. 
Zeitschrift fir Forst- und Jagdwesen (Preussen) 1904, n:r I. 
Schweizerische Zeitschrift fär Forsiwesen 1904, nir I. 
Revue des Eaux et foréts (Frankrike) 1904, n:r 1—3. 
