154 INRE FROSTSPRICKOR. 
frostsprickan öppnar sig har en märkvärdig följd. Tydligtvis blir där- 
igenom under den närmaste tiden det tryck, som barken utöfvar på 
kambiumlagret, på detta ställe försvagadt. De lefvande och döda bark- 
Fig. 3. Två inre frostsprickor. Den nybil- Fig. 4. Inre frostspricka. Den nybildade 
dade veden öfver desamma skjuter fram som <<veden har årligen spruckit inifrån utan att 
»frostlist> utan att barken brustit. Till höger barken brustit. Endast i början har den 
en frostspricka från en vinter 8 år senare. y£fre barken gått sönder. 2 ggr. nat. storl. 
2 ggr. nat. storlek. 
delarna återgå ej till sitt förra läge efter den ofta flere månader långa 
uttänjningen, då sprickan i veden åter slutit sig vid den återvändande 
värmen. Barken är här förslap- 
pad och kambiumlagret kan med 
ökad hastighet afsätta årsringen. 
I regel inträffar på detta ställe en 
tillväxtstegring under två till tre 
år och upphör därefter. (Fig. 3.) 
Men i andra fall söndersprän- 
ger den inre frostsprickan hvarje 
vinter äfven det nybildade ved- 
lagret och verkar då åter utvid- 
gande på den täckande barkdelen, 
så att frostlisten fortfarande ut- 
vecklas. (Fig. 4.) 
Samma figur visar, att äfven 
det yttre barklagret kan brista i 
Fig. 5. Inre frostspricka från tvenne olika början, d. v. s. då en inre frost- 
vintrar. Den stora sprickan har först uppstått, 
spricka först uppstår, utan att en 
fullständig sönderbristning behöf- 
efter att, som det tyckes, från början hafva ufET uppstå. 
brustit. Nat. storlek. Fig. 5. af ett kraftigare träd 
visar samma fall som fig. 4. För 19 
år sedan uppstod en inre frostspricka till höger på afbildningen, och 
som hade till följd en lokal stegring i tillväxten under de tre närmaste 
åren. Under vintern 1886—387 vidgades därefter den redan förefintliga 
sedan en mindre inre spricka förut funnits. 
Under en följd af år har barken ej sprängts 
Nörgre, a 
