SKOGSVÅRDSFÖRENINGENS TIDSKRIFT FOCAL J: 
Om betydelsen af skogsfröets geografiska 
härstamning. 
Under en studieresa med statsanslag i Mellaneuropa förra våren 
och sommaren kom jag bland annat i tillfälle taga närmare kännedom 
om de undersökningar rörande skogsfröets geografiska härstamning, 
hvilka under ett flertal år utförts i Österrike af adjunkten vid Maria- 
brunns skogsförsöksanstalt, dr Adolf Ciesler. Äfven om dessa under- 
sökningar ej hafva någon direkt tillämpning på nordiska förhållan- 
den, äga de dock ett så stort allmänt intresse, att dessa försök äfven 
böra intressera våra skogsmän. De kunna möjligen äfven lämna ett 
och annat att tänka öfver, beträffande hvilket skogsfrö, som för hvarje 
trakt hos oss bör vara lämpligast vid skogsodlingen — en sak, som 
äfven utförligt belysts i föregående uppsats i detta häfte. 
Innan jag går att närmare redogöra för de nu pågående försöken, 
rörande hvilka jag för alla välvilliga upplysningar står i tacksamhet 
till dr Ciesler, torde med ett par ord få vidröras några förberedande 
försök i detta ämne. Redan år 1887 publicerade nämligen Ciesler i 
Centralblatt fär die gesammte Forstwesen en artikel »Uber den Ein- 
fluss der Grösse der Fichtensamen auf die Entwickelung der Pflanzen 
nebst einige Bemerkungen iiber schwedische Fichten- und W eissföhren- 
samen» om ett mindre såddförsök med svenskt tall- och granfrö från 
Bergkvara, hvilket jämfördes med: sådant från Tyrolen. Det visade 
sig då, att det lättaste fröet, d. v. s. det svenska, lämnade de svagaste 
plantorna. 
Sedermera sorterades ett parti frö efter storleken i två grupper. 
Det tyngsta fröet lämnade då också de första åren större och krafti- 
gare plantor än det lättare, men efter t. ex. 8 års förlopp kunde ingen 
skillnad märkas på plantorna. 
Beror däremot frönas olika vikt på det lättare fröets härstamning 
från högre belägna eller nordligare trakter, visade sig resultatet annor- 
