228 NOTISER. 
NOTISER. 
JÄMTLANDS OCH VÄSTERNORRLANDS LÄNS SKOGSLAGSFRÅGA. 
Kungl. Maj:t har i anledning af Riksdagens skrifvelse den 22 maj förlidet år anbe- 
fallt Domänstyrelsen att verkställa utredning och till Kungl. Maj:t inkomma med 
yttrande bland annat, huruvida en lag angående vård af enskildes skogar i Väster- 
norrlands och Jämtlands län kunde i nära eller, om det ej kunde ske, i hufvudsak- 
lig öfverensstämmelse med af dessa läns landsting år 1901 godkända förslag utfär- 
das. Efter att hafva omnämnt landstingets förslag till dimensionslag (rörande hvars 
hufvudsakliga innehåll hänvisas till årg. 1903 af denna tidskr., sid. 131—132) redo- 
gör Domänstyrelsen för infordrade yttranden öfver detta förslag, samt behandlandet 
af skogslagsfrågan vid 1903 års landsting. Domänstyrelsen framhåller sedan skugg- 
sidorna af en dimensionslag och påvisar, att en dimensionsafverkning icke är för- 
enlig med god skogsvård och i all synnerhet icke med så låg minimidimension på 
fullmåliga träd, som i lagförslaget för grar upptagits. Domänstyrelsen åberopar 
vidare sitt utlåtande af den 27 juni 1901 (jämför årg. 1903. Bil. 2. sid. 87), genom 
hvilket styrelsen framlade ett lagförslag, som skulle komma att till större delen 
upphäfva de med en dimensionslag förenade skuggsidorna. Detta lagförslag har 
emellertid icke väckt sympatier inom de län, där det varit afsedt blifva gällande. 
Till sist hemställer därför Domänstyrelsen att, såsom frågan om dimensionslag nu 
föreligger, och då styrelsen icke ansett sig kunna utarbeta något lagförslag vare sig 
i nära eller hufvudsaklig öfverensstämmelse med det af länens landsting år 1901 
godkända förslag, frågan om dimensionslag för Västernorrlands och Jämtlands län 
måtte, jämväl med hänsyn till de stigande sympatier, hvarmed lagen om vård af 
enskildes skogar af den 24 juli 1903 omfattas inom de ifrågavarande länen, lämnas 
utan afseende. 
KRONOPARKERNAS AFKASTNING. I denna tidskrift 1903: s. 333, meddelas 
några sifferuppgifter öfver under åren 1875—1901 influtna skogsmedel för att i 
sammanhang med redogörelse för svenska statens markförvärf visa den alltjämt 
växande betydelse dessa inkomster hafva i statens hushållning. Dessa sifferuppgifter 
äro hämtade ur K. Domänstyrelsens årsberättelser och omfatta för hvarje år dels 
bruttobeloppet af statsverkets skogsmedel utan tillägg af öfrig skogsväsendets in- 
komst och dels nettobehållningen af hela skogsväsendet, hvilken senare i hvarje 
årsberättelse finnes särskildt beräknad genom en konklusion, emedan ju utgifterna 
för skogsväsendet ej direkt bestridas af inkomsterna utan af för skogsväsendet an- 
visade anslag. I denna konklusion ökas bruttobeloppet af statsverkets skogsmedel 
med »anslagen tillhörande uppbörd», som hufvudsakligen består af flottledsafgifter 
från kronans flottleder i Norrland, hvilka afgifter (50 å 100 tusen kronor årligen) 
äro en verklig inkomst för skogsväsendet, men ej ingå bland skogsmedlen, emedan 
de äro direkt anslagna till utgifter för nya flottleder. I denna »uppbörd» ingå 
äfven smärre belopp restituerade utgifter, som sålunda ej äro verklig inkomst, men 
dock som sådan upptages, samt vissa år af skogsmedlen anvisade anslag, som då i 
regel ej medtagits och i alla händelser böra uteslutas. Från den sålunda erhållna 
bruttoinkomsten afräknas skogsväsendets samtliga utgifter, innefattande dels af 
skogsmedlen omedelbart bestridda utgifter, hvaribland visserligen smärre belopp 
restituerade statsverkets skogsmedel, afkortningar å arrenden och till boställshafvare 
utbetalda andelar af skogsafkastning från civila boställen, dock såsom ersättning för 
skötsel och bevakning, dels af reservationsanslaget eller för samma ändamål anvisade 
medel bestridda utgifter, dels af extra anslag bestridda utgifter för reglering af 
