SKOGSLAGSGRÅGAN. 241 
Af fördel vore det, när skogsodling skall göras i folkfattiga trakter, 
att kunna begagna ett för dragare anspändt redskap, hvarmed mark- 
luckring åstadkommes. Den finska svedjeplogen är härutinnan ännu 
oupphunnen, men möjligt är ju att ett annat redskap, som blefve lämp- 
ligare, kunde inventeras. 
Under första och andra året efter fröfallet böra hyggena fredas 
från betning. Åtminstone får och hästar borde från dem afhållas. 
Getter torde knappast behöfva nämnas. 
Enligt min mening böra fröträden genast afverkas så snart det visat 
sig att plantor uppkommit i tillräcklig mängd. 
Fig. 5. Sådd, 9-årig, å brandfält. Tallfrö från Värmland. Ingen själfsådd å närliggande 
osådt brandfält. Isala hemskog i Svärdsjö s:n. Stora Kopparbergs Bergslags Aktiebolag. 
På kala marker eller när afverkning sker å skog, som är för ung 
eller för gammal att sätta frö, samt där skogsmarken har benägenhet 
för stark gräsväxt, är möjligheten för själfsådd utesluten, och skogsodlin- 
gen måste då utan vidare tillgripas. Äfven på vanlig skogsmark bör 
skogsodling göras för att få täta ungskogar, där själfsådden ej blifvit 
tillräcklig och där man ej vill invänta de kanske osäkra fröåren. Som- 
ligstädes sår man till och med under fröträden. 
Det är beklagligt, att i vårt land mången hyser misstro till skogs- 
odlingen. Några hålla före, att skogarne skulle bli af sämre beskaffen- 
het, andra att skogsodlingen är för kostsam för våra förhållanden, och 
åter andra till och med att skogsodlingen skulle hindras af vårt klimat, 
särskildt i Norrland. Redan utförda skogsodlingar jäfva dock, där de 
