312 NILS G. RINGSTRAND. 
utbildning delvis i Norrland och lärde sig fatta och förstå de specifikt 
norrländska förhållandena. Bispgården synes mig i flera afseenden väl 
motsvara de fordringar, som kunna ställas på förläggningsort för en 
skogskola af nu afsedd art. Då härtill kommer, att en skogsskola redan 
finnes där, blefve kostnaderna för förflyttningen de minsta möjliga. 
Sedan jag nu i stora drag tecknat den bild af vår högre skogsun- 
dervisning, som jag ser framför mig såsom ett framtida önskemål, skall 
jag söka bemöta de skäl, som anförts mot skogsinstitutets förläggande 
till landsorten. Dessa låta hänföra sig till tre grupper såsom antingen 
berörande lärarne, eleverna eller kostnaderna. 
Vidkommande lärarne har det sagts, att dessa, om de placerades 
i landsorten, skulle utsättas för faran att blifva efter sin tid — att, så 
att säga, »försumpas». Härtill vill jag först och främst genmäla, att det 
finns lärare i andra grenar af vetande, som bo i landsorten, utan att 
man om dem hört samma farhågor uttalas. Och vidare: om lärarne 
vid ett skogsinstitut på Kloten äro utsatta för denna fara, ehuru de 
dock hafva tillfälle till tankeutbyte med hvarandra och de många skogs- 
män som helt säkert i studieändamål skola besöka institutets instruk- 
tionsskog, huru skall det då vara stäldt med vår svenska skogsmannakår, 
som vanligen lefver isolerad i landsorten? Den, om någon kår, borde 
väl vara utsatt för faran af efterblifvenhet. Jag håller i öfrigt före, att 
lärarne skola erhålla lifgifvande intryck genom de resor till skilda lands- 
delar, som de med eleverna böra företaga. Studiet af facktidskrifter 
och facklitteratur, hvarmed institutet årligen bör utöka sitt bibliotek, skall 
väl äfven bidraga till intressets hållande vid makt. 
Det har sagts, att ett skogsinstitut på landet innebure en fara för 
elevernas moral. Genom kasernering skulle de förråas. Jag ber nu att 
få fråga: har elevernas vistelse på Omberg och Kloten medfört dylika 
vådor? Jag tror det ej. Men skulle min fråga besvaras jakande, så vill 
jag framställa en annan: hafva eleverna under detta studieår, som för 
deras moral varit så ödesdigert, haft full sysselsättning? Mycket — för 
att ej säga strängt — arbete är ett villkor för, att en ung mans moral ej 
skall taga skada — han må nu befinna sig på hvilken punkt af jordklotet 
som helst — i stad eller på land. Resultatet af de engelska skolorna 
på landet, hvilka allmänt anses som mönster af skolor, visar, att inter- 
nering ej verkar skadligt på karaktären, om full sysselsättning lämnas 
de unga. 
I sista hand beror det i öfrigt på lärarne, om en internering verkar 
skadligt på eleverna eller ej. Mig har det synts naturligt, att samlifvet 
mellan lärare och elever skall vid ett institut på landet blifva lifligare, 
än det i en stor stad &£an blifva. Det skall under det förra förhållandet 
