320 DISKUSSION. 
är lämpligt att förlägga ett skogsinstitut till landsbygden. Se wvi efter, huru 
det förhåller sig med afseende å våra högre läroanstalter, så finna vi, att de 
hafva sökt sig till Stockholm, och hvad de håda landtbruksinstituten beträffar, 
så ligga de endast en half mil från universitetsstad, det ena från Uppsala 
och det andra från Lund. I Danmark, hvarest såväl skogshushållningen som 
landtbruket står mycket högt, är landtbrukshögskolan förlagd till själfva Köpen- 
hamn. Frågan om skogsinstitutet skall ligga på landsbygden eller i ett kul- 
turcentrum torde sålunda efter mitt förmenande alldeles gifvet böra besvaras 
så, att kulturcentrum har företräde. 
En annan fråga, som varit mycket debatterad är denna: Är det lämp- 
ligt att hafva ett fristående institut eller en fristående akademi, som uteslu- 
tande har skogshushållningen till uppgift, eller bör man förena den högre 
skogsundervisningen med andra högskolor. Denna fråga är mycket segsliten 
och mycket omdebatterad. Den började att debatteras redan år 1838, och 
den har sedermera varit lifligt diskuterad, särskildt i Tyskland. Sin höjdpunkt 
nådde denna diskussion på skogsmötet i Freiburg 1874, där en mycket stor 
majoritet uttalade sig för anslutning till universitetsundervisning. Det var 
nämligen 354 personer, som röstade för universitetsundervisning, under det 
att endast 15 röstade för undervisning vid en fristående akademi. Ser man 
efter, huru utvecklingen försiggått efter 1874, så finner man, att 1875 skogs- 
institutet i Österrike flyttades från Mariabrunn till Wien, att 1881 skogs- 
undervisningen i Wärttemberg flyttades från landtbrukshögskolan i Hohenheim 
till universitetet i Tibingen, och att samma år den högre skogsundervisningen 
i Bayern flyttades från skogsinstitutet i Aschaffenburg till universitetet i Män- 
chen. Amerikanerna äro ju praktiskt folk, och resultatet af deras arbete i 
praktisk riktning visar, att de nu inslå på rätt väg, då de ordna sina för- 
hållanden i detta afseende. I Amerikas Förenta stater har det mycket länge 
icke funnits någon högre skogsundervisning, men på senare tiden har sådan 
anordnats äfven där, och man har då anslutit densamma till universitets- 
undervisningen. År 1890 inrättades en forstlig afdelning vid Cornell university 
i New York och år 1900 inrättades en sådan afdelning vid Yale university. 
Amerikanerna hafva således funnit, att den säkraste garantien för att de 
blifvande skogsmännen skola få en allsidig och grundlig utbildning och en 
utbildning, som gör, att de i framtiden kunna föra skogshushållningen framåt 
är, att de få utbildning vid ett universitet. Att de därjämte skola få en 
praktisk utbildning i skogen är ju naturligtvis en själffallen sak. Vi hafva 
också ett exempel på ett skogsinstitut, som ligger i en aflägsen landsbygd 
och med ungefär liknande kommunikationer som Klotens kronopark. Det 
är skogsinstitutet vid Evois i Finland, hvilket om jag minnes rätt ligger 6 
mil från närmaste järnvägsstation. Emellertid har i Finland en kommitté 
varit tillsatt för utredande af en del frågor angående skogshushållningen 
och bland dessa äfven frågan om den högre skogsundervisningen. Denna 
kommitté uttalade, att den högre skogsundervisningen bör flyttas från Evois 
och till det kulturcentrum, som finnes i Finland, nämligen universitetet i 
Helsingfors. Jag vill erinra därom, att en bland medlemmarne i denna kom- 
mitté var den synnerligen framstående skogsmannen, doktor Blomqvist, som 
under 30 år verkat såsom direktör för skogsinstitutet vid Evois och som så- 
lunda bättre än någon annan haft tillfälle att lära känna de faktiska olägen- 
heter och fördelar, som göra sig gällande vid ett institut i en aflägsen landsort. 
