DISKUSSION. 3353 
undan för undan har den spridt sig utefter järnvägen och flottlederna. Bi- 
drager man nu genom att införa kubikfotsflottning därtill att man kan flotta 
ut den del af skogen, som bör utflottas, så åstadkommer man å andra sidan 
skada, därigenom att mången skog kommer att sköflas. Ja, detta raseri kan 
nog ändock utbreda sig. 
Föredragshållaren sade till sist, att han antoge, att den nya skogslag, 
som med nästa år skall träda 1 kraft, skall verka så, att man icke behöfver 
befara, att ungskogen borthugges. Därpå vill jag svara, att det är en sak 
som det återstår att få se bekräftad. 
Jäsmästaren Gyllenhammar: Jag är till stor del förekommen af den siste 
talaren, men det är några andra af föredragshållarens påståenden, emot hvilka 
jag vill göra ett inkast. 
Om flottning efter kubikmassa tillåtes, huru går det då, om man börjar 
flotta hjälpgallrings- och bränd ungskog? Om den kommer tillsammans med 
timmer i en flottled, så tänker jag, att det sammantrasslar sig till en olöslig 
härfva, som ingen kan reda upp. 
Vidare vill jag framhålla den omständigheten, att det vid flottning efter 
kubikmassa är omöjligt att utöfva kontroll. Då virket kommer till en skilje- 
bom, så hinner man icke mäta längd och tjocklek, ty det skulle blifva allt- 
för hinderligt. Det har sagts, att måtten kunna tagas efter virkesägarnes 
uppgifter och att dessa skulle vara skyldiga att med ed styrka sina uppgifter. 
Jag ville emellertid fråga, huru detta skulle tillgå, om det är en hel mängd 
stora bolag eller enskilda personer, som drifva utefter samma vattendrag. 
Skulle man inkalla dem och låta dem svära. Skola cheferna svära för sina 
tummarlag eller skola tummarlagen själfva svära. Det blefve ju en riktig 
folkvandring. Vid Ljusne älf har man sökt kombinera en taxering efter vär- 
det med stycketals beräkning sålunda, att enheten för afgälderna beräknats 
efter sågtimmer. Sedan åtskilliga år utgör taxan: 
SAP SLOCKAE FA INNSINS 10 UA == 150 oe ST MA SAIDL SLAS obber ions teen Fre I 
; > IRON SKO bi PN SG SR SA berd NEG er on rodnar Rd RIE 
Rundbjälkelgst-—— 45 öfver 15 ext ililländan. =- msssfs 4 
SPEER Aer TONER tå dT RN fs La Sr ge Sko da due öla ss sosbset ös dens Ass 6 
FE GJ GAES PakEaE UNGERN CA EN == Et SIA nd badet Fr LÄTE 
» BJÖRK IRERSE TON EM ERS GA oas NIKE RAG 4 
Samt kol och pappersmasseved i längder ej öfver 10!/, fot = = "/g 
Af dessa olika sorter förekomma dock numera knappast annat än såg- 
timmer i enkla och dubbla längder samt kol- och massved. På detta sätt 
kan man framflotta sämre virke jämte timmer, ty det förra får en nedsättning 
i flottningskostnaden, och därigenom kan skogen ränsas från toppar efter 
timmer och vindfällen m. m. 
Virket skall naturligtvis betalas efter hvad flottningen kostar. Flottnin- 
gen är emellertid en sak och arbetet vid skiljeställena en annan sak. Det 
småvirke, som tillkommer, fördyrar ej flottningens totalsumma så synnerligen 
mycket, där flottleden utgöres af rinnande vatten. Uti sjöar däremot kostar 
hvarje stock nära detsamma. Som nu rinnande vatten utgör längsta sträc- 
korna, bör flottningskostnaden kunna sättas lägre för korttimmer. I annat 
fall bär det sig mångenstädes ej att uttaga detsamma utan det får ruttna 
uti skogarna. Skiljningen af korttimmer är däremot besvärligare än af tim- 
merstockarna. I en timmerstock hugger man båtshaken och vänder den samt 
