DISKUSSION. 33 
cn 
Han yttrade, att äfven andra förhållanden kunde inverka, hvilket fram- 
ginge, om man anställde jämförelser mellan olika år. Det är gifvet, att en 
absolut visshet kan man aldrig få, ty vattenståndet kan variera från det ena 
året till det andra. Då emellertid beräkningen är uppgjord för så lång tid- 
rymd som 353 år, är det väl antagligt, att den bör vara ganska tillförlitlig. 
Sedermera påpekade herr Lindman några oegentligheter för visst år. 
Och det är ju riktigt, att man i fråga om flottningen år 1900 kan se, att 
andra omständigheter inverkat på flottningen än tillsläppandet af småvirke. 
Samme talare yttrade, att det vore alldeles orättvist, att kubikmassan 
skulle ligga till grund vid flottningskostnadens utdebitering, därför att svårig- 
heterna för flottningen blefve större, ju större längd virket hade, men där- 
emot icke i proportion till kubikmassan. 
Det är ju möjligt, att så kan vara förhållandet, men det möter ej heller 
hinder, att med tillämpning af kubikberäkningen pålägga virke af större längd 
en viss procentförhöjning, så att det därigenom kommer att draga större 
afgift. 
Vidare yttrade herr Lindman, att kolved borde intaga en särskildt gyn- 
nad ställning i fråga om flottningskostnaden. 
Jag har i likhet med den nästföregående talaren icke kunnat finna, 
hvilka skäl härtill skulle föreligga. Den ena industriidkaren bör naturligtvis 
hafva samma rätt som den andra i dylikt afseende. För öfrigt finnas i flott- 
ningsstadgan bestämmelser därom, att vid syn flottledssynemännen skola tillse, 
att virke belägges med så stor kostnad, som i flottleden verkligen drabbar 
virket, så att debiteringen blir så rättvis som möjligt. 
Detta torde nog icke vara förhållandet i t. ex. Svåga älf, där kolved 
går för !/,, afgift mot timmer. Någon stor erfarenhet af kubikberäkningssy- 
stemet hafva vi icke här i Sverige, men det har i många år tillämpats i 
Norge — särskildt i Skiens vattendrag — och där har man funnit det bra 
och rättvist från alla synpunkter. Under sådana förhållanden böra vi väl 
tills vidare anse att det lämpligen kan användas äfven hos oss. 
Herr Lindman yttrade vidare, att genom detta system skogssköfling skulle 
kunna vinna insteg. 
I mitt inledningsföredrag anförde jag några skäl emot ett dylikt anta- 
gande. Om nu emellertid dock så skulle inträffa, har ju lagstiftningen 
andra medel att förhindra sköfling af ungskog, och det kan väl icke vara 
rimligt, att den ene medborgaren skall lida för den andra. Om kubikbe- 
räkningssystemet är lämpligt för den, som önskar sköta sin skog, men föran- 
leder en annan att begå en dårskap, så skall väl den förste icke därför 
hindras i sin verksamhet. 
Jägmästaren Gyllenhammar uttryckte farhåga för att blanda ihop stort 
och smått virke, om det flottades gemensamt. Flottar man de olika katego- 
rierna separat, så komma kostnaderna att stiga, men det är just därigenom, 
att man flottar det gemensamt, som man vill vinna fördelar och få nedsätt- 
ning 1 kostnaderna per massenhet räknadt. 
I Norrland har man flottat småvirke tillsammans med groft virke i stora 
kvantiteter, så att den farhågan är fullkomligt obefogad. 
Vidare yttrade herr Gyllenhammar, att kontrollen skulle bli otillförlitlig. 
Nu har det med afseende på flottlederna i Norrland förut förhållit sig 
så, att man icke haft någon kontroll. Visserligen står vid sorteringsstället 
