NOTISER. 373 
miskt tillvaratagande af biprodukterna vid kolning af barrved erbjuder äfven en 
hel del svårigheter. Den viktigaste faktorn för ugns- och retortkolningens utbred- 
ning i vårt land är emellertid otvifvelaktigt det ekonomiska tillgodogörandet af bi- 
produkterna, och äro för detta ändamål f. n. vidtomfattande arbeten i gång. 
Då ugnskonstruktionen i viss mån bör rätta sig efter kolningens natur och 
gång, meddelades några iakttagelser, hvilka äro ägnade att lämna en klar uppfatt- 
ning af kolningen i våra nu mest använda ugnar, 
Temperaturen är bestämmande för vedens torkning och kolning i kolnings- 
rummet, och kolningens olika skeden böra därför bäst kunna studeras i samband 
med temperaturbestämningar. Dylika hafva därför med tillhjälp af elektrisk pyro- 
meter företagits i Carbougn, Schwartz ugn, rörugnar och i milor. 
Med ledning af de gjorda temperaturbestämningarna har fastställts, att vedens 
torkning och kolning uti en Carbougn hufvudsakligen ombesörjes af de i retorten 
befintliga gaserna. Då det är af stor vikt att på bästa sätt tillvarataga dessa ga- 
sers värme, är gasuttaget i dessa ugnar för detta ändamål placeradt i ugnens bot- 
ten. Härigenom tvingas gasen att afgifva sitt torkningsvärme, d. v. s. att till mätt- 
ningsgrad upptaga vattnet ur veden. Torkning och kolning af veden börjar i re- 
tortens öfversta del och fortgår mot dess botten. 
Destillationsprodukterna uppträda olika vid kolningsrum af skilda konstruk- 
tioner; äfven gifves det för samma kolningsrum olika perioder under kolningens 
" gång, hvilka bestämmas af destillationsprodukternas olika uppträdande. 
I t. ex. Carbougnen kondenseras vid kolningens början tjäran fullständigt vid 
utträdet ur ugnen och afskiljes sålunda från det öfriga destillatet. Detta, som ut- 
göres af träoljor och träsyra, går genom kylanordningar för att kondenseras. 
Mot slutet af kolningen däremot afskiljes icke tjäran omedelbart vid utträdet ur 
ugnen, utan medföljer delvis träsyran och träoljan. I de vanliga små retorterna, 
där gasuttaget i allmänhet är anbragt i retortens öfversta del, medföljer redan vid 
kolningens början största del af tjäran, träsyran och träoljan genom kondensations- 
apparaten. 
Temperaturbestämningarna i en carbougn gifva vid handen, att gasernas tem- 
peratur vid utträdet ur ugnen håller sig vid omkring 1007. Hvad som ej förflyktigas 
med vattenångan, afskiljes som tjära, och det öfriga, som passerar genom kylaren, 
utgöres af träsyra och träoljor. Först då kolningsbandet kommit nog nära botten, 
går en del af tjäran genom kylaren. 
Det torde vara bekant, att kolningen i en torr, till omkring 250” upphettad 
vedmassa sker med relativt stor hastighet. Därför, ju mindre kvantitet ved, som är 
genomtorkad, desto mindre ger sig oregelbundenheterna i biprodukternas uppträ- 
dande tillkänna. För att erhålla en jämn och lugn kolning fordras sålunda att få den 
genomtorkade vedmassan så mycket som möjligt reducerad. 
Som en nackdel för kontinuerlig kolning af trä, hör man ofta nämnas, att 
den ej lämpar sig, då afseende fästes vid biprodukternas tillvaratagande. Orsaken 
härtill påstås vara, att kolningen här, i motsats till vid periodisk drift, befinner sig 
på olika stadier, hvilket skulle förorsaka en blandning af produkterna. Emellertid 
visa resultaten, att kolningen äfven vid periodisk drift befinner sig på alla möjligt tänk- 
bara stadier. Ett skede förefinnes dock vid periodisk drift, som saknar sin mot- 
svarighet vid kontinuerlig, nämligen tiden före kolningens början, under hvilken 
tid råterpentinen tillvaratages vid carbougnarne. 
Största delen af kolveden är fortfarande sur, då kolningen börjar. Ju lång- 
sammare eldningen sker, desto fullständigare blir torkningen före kolningen, men 
