374 NOTISER. 
icke ens en någorlunda fullständig vedtorkning kan genom en praktisk möjlig eld- 
ning åstadkommas i dessa ugnar. Härför fordras en omkastning af torkningszonen, 
hvilket kan ske genom att ändra retortens läge under eldningens gång, och vi komma 
så in på principen om roterande retorter. 
För biprodukternas tillvaratagande, särskildt vid kolning af barrved, vore ju 
af vikt, att det hygroskopiska vattnet vore borta, innan ättiksyran och metylalko- 
holen börja bildas, för att i träsyran erhålla dessa i så koncentrerad form som möj- 
ligt, men då vore kolningens regulator, vedens vattenhalt, i och med detsamma 
borta. 
Af ofvanstående framgår, att gasuttagets placering, sättet för värmemeddelnin- 
gen och kolningsrummets dimensioner äro de faktorer, som bestämma de påpekade 
olikheterna i destillationsprodukternas uppträdande, hvilka olikheter icke hafva nå- 
got gemensamt med om kolningsrummet kallas ugn eller retort. 
Uppgifter å en del kolningar i såväl svenska som finska ugnar lämnades, 
äfvensom ungefärliga anläggningskostnaden för olika ugnar. 
Beträffande det erhållna träkolet, så hafva milkolen viset sig i allmänhet bära 
mera malm på masugnen än retort- och ugnskol. Kolets kvalitet bedömes efter den 
kemiska sammansättningen och det därmed i samband stående kaloritalet. Detta 
i sin tur är beroende af den temperatur, vid hvilken kolningen sker samt äfven 
efter hvad det vill synas, af den tid, under hvilken kolen äro utsatta för ifråga- 
varande temperatur. Vid retortkolning användes oftast ej högre temperatur än 
320—420”. I murade ugnar, där temperaturen utan risk kan höjas till 500” och 
därntöfver, kunna kol erhållas, som i allmänhet motsvarar milkolen i kvalitativt 
hänseende. Analyser å retortkol visa ock att dessa kvalitativt ligga under milkolen. 
få 
SOMMAREXKURSIONEN TILL SKÅNE OCH BORNHOLM. Styrelsen för 
Föreningen för Skogsvård har nu definitivt bestämt sig för denna planerade ut- 
flykt, sedan 42 deltagare anmält sig till färden. Herrar deltagare behagade obser- 
vera, att samlingen sker i Lund ?orsdagen den 30 juni, emedan nattlogis ej kunnat 
beredas i Eslöf. 
JÄGAREKONGRESSEN 1 KRISTIANIA. Som tidigare (årg. 1903 h. g—T0) 
i tidskriften meddelats, äger i Kristiania den 27—29 juni rum en skandinavisk jä- 
garekongress. Följande ämnen komma därvid att behandlas: 1. Jagten og sam- 
fundet i det 20:de aarhundrede (irledare: Oberst N. I. Gregersen.) 2. Hvorledes 
bör man arbeide for at faa jagtlovens -bestemmelser bedre overholdte? T(inledare 
advokat Alex. Nansen.) — 3. Står en förbättring af hundraserna, särskildt jakthund- 
raserna, i strid med en rationell jaktvård? (inledare grefve Ad: Patr. Hamilton.) 
— 4. Elgen som skadedyr for skogen (inledare skogdirektör M. Saxlund.) — 5. 
Gräflingen och dess skadlighet på det jaktbara vilda (inledare grefve Claes Lewen- 
haupt) — 6. Bör man i Norge, Sverige og Danmark söge at forbedre vildtstan- 
den ved overföring af vildt fra andre lande? (inledare forstkandidat I. d. B. Saxlund.) 
Under dagarna 25—27 juni har Norsk Kennelklubb anordnat en skandinavisk 
hundutställning. 
rs 
