DE ÖSTERRIKISKE SKOGSMÄNNENS STUDIERESA I SVERIGE. 447 
planteringen som ock kronoparken. Det var isynnerhet ekplanteringarna, 
som ådrogo sig uppmärksamheten. Dessa omfatta en areal af 460 har, 
hvaraf 385 har äro bevuxna med ek. Kulturerna utfördes hufvudsak- 
ligen under åren 1832—42 och endast i mindre skala på 1830 och 1860- 
talen. I dessa rena ekbestånd verkställdes på 1860- och 70-talen inplante- 
ring af underväxt, hvartill användes gran, något silfvergran och bok. (Fig. 1.) 
Efterföljande tabell, uppställd af jägmästare Kinman, visar ekskogens 
utveckling å Visingsö, och ingår i de angifna talen endast öfverbeståndet ej 
underväxten. 
Brösthöjds- | Medeldiameter| Virkesbelopp 
Ålder |  grundyta | Medelhöjd |vid brösthöjd | på har 
på har | | 
år kvm. | m. cm. kbm. 
20 2.0 4.3 NE. — 
30 6.5 | 7.1 9.1 26 
40 fI.c 9.7 | 12.9 | 54 
50 14.5 | 12.4 | 16.3 | 83 
60 | 16.4 | I5.1 20.4 | 112 | 
70. | 18.1 | £7-7 23.6 | 141 | 
För att undersöka, hvilket inflytande underväxten utöfvar på ekens till- 
växt, utsattes år 1898 4 st. försöksytor med underväxt af gran, hvardera 0,23 
har, af hvilka en lämnades orörd, i en gallrades underväxten och i tvenne 
höggs underväxten bort. År 1903 uppmättes ekskogen ånyo, men kan någon 
märkbar skillnad i tillväxten under dessa 3 år ej påvisas. 
Afverkningen har hittills varit inskränkt till hjälpgallringar i såväl öfver- 
som underbeståndet. Denna utgjorde under år 1903 2,231 kbm., hvaraf 
2,098 kbm. såldes och lämnade 1 behållning 9,302 kronor. 
Visingsö kronopark omfattar en areal af 117 har, mestadels tallskog, 
som skötes med 100-årigt omdref. År 1903 afverkades 930 kbm. Häraf 
såldes 8353 kbm., hvilka gåfvo en behållning af 3,890 kronor. 
Sedan den intressanta skogspromenaden afslutats, samlades deltagarne 
till en angenäm middag å turisthotellet, vid hvilken föreningens tack till 
exkursionsledaren, jägmästare Kinman, frambars af furst Auersperg. Affärden 
från ön skedde vid 4-tiden, och angjordes Hästholmen efter ett par timmars 
svalkande sjöfärd. Här spriddes sällskapet för att taga de kvarter i besitt- 
ning, som beredts dels å Ombergs turisthotell, dels i Hästholmen å gästgif- 
varegården, järnvägshotellet och hos enskilde samt dels å skogsskolan på 
Omberg. Innan vi dock sökte hvila, samlades de fleste för att ännu några 
timmar njuta af den härliga utsikten från turisthotellets verandor. 
På fredags morgon, den 22 juli, möttes vi åter vid turisthotellet, 
hvarifrån kl. 10 vagnkolonnen satte sig i rörelse för färden öfver Omberget. 
Vägen togs öfver Stocklycke, Hjässatorget, Skogsskolan, Höje och genom den 
s. k. Norra planteringen till Borghamns turisthotell. Mellan Stocklycke och 
Hjässatorget besågos bestånd af bok, europeisk lärk, veymouthstall och silf- 
vergran. Från torget togs vägen upp till hjässan, från hvars utsiktstorn det 
