478 LITTERATUR. 
gjort sig förtjänta om landets skogshushållning, såsom af statsministern, grefve C. 
D. F. Reventlow — i många afseenden, och icke minst genom sina skrifter i skogs- 
hushållningen, en af grundläggarna till ett nationellt skogsbruk i Danmark. VWi- 
dare märkes overförster G. W. Briel, författarens särdeles verksamme fader, skovri- 
der J. C. W. Opperman, mångårig skogsförvaltare å Brahe-Trolleborg och en af 
Danmarks främsta privata skogsmän, samt slutligen den energiske och outtröttlige 
skaparen af skogsplanteringarna å Jyllands hedar, öfverste E. M. Dalgas. I ett föl- 
jande kapitel behandlas skogsträdens inre lifsförhållanden, hvarefter författaren öfvergår 
till en skildring af betingelserna för trädens växt: värmet, ljuset, fuktigheten, vin- 
den och jordmånen. Följer så en längre afdelning på omkring 120 sidor om de all- 
männast förekommande skogsträdens naturhistoria. Man fäster sig här särskildt vid 
en del goda illustrationer för ett lättare åtskiljande af närstående trädslag, såsom 
de båda ekarterna, björkarterna, alarna och lönnarna m. fl. samt vid tillväxttabeller 
från profytor. Vidare är att omförmäla kapitlet om skogens själfföryugring, hvar- 
efter kommer en särdeles intressant afhandling om gallring, där författaren på ett 
åskådligt sätt skildrar den danska metoden. I Danmark är gallringen mer än 
annorstädes en kvalitetsgallring och bedrifves därför betydligt starkare än i andra 
länder. Af särskildt intresse är här de af d:r Metzger uppställda jämförelserna af 
virkesmassor och gallringar i en dansk och en tysk bokskog. Så t. ex. upptager 
tabellen för Tyskland i 120-åriga bestånd 222 stammar per tunnland, medan i Da 
mark endast finnas o2. Kubikmassan i de båda bestånden är däremot densamma 
eller omkring 10,620 kubikfot per tunnland. Medeldiametern är i de tyska bestån- 
den endast 10,; decimaltum mot 16,2 i de danska, hvars värde härigenom bli afse- 
värdt större. Gallringen utföres ock i Danmark efter det 30-de året i regeln dub- 
belt så starkt som i Tyskland. Första delen afslutas med ett kapitel om afverkning 
och virkessortering. 
Den i år utkomna andra delen af arbetet behandlar hufvudsakligen skogsod- 
lingen. I första afdelningen om anläggning af nya bestånd glädes man åt att vid 
tal om markberedning finna afbildad den s. k. finska svedjeplogen — det för våra 
förhållanden bästa markberedningsredskapet. 
Skogsfröets insamling och förvarande behandlas rätt vidlyftigt, hvarefter talas 
om plantskolorna och deras skötsel. Sedan något ordats om kuiturer i äldre skogs- 
mark, ägnas särskilda kapitel åt anläggandet och skötseln af små planteringar på 
ett eller annat har (sådan förekommer särskildt allmänt i östra Jylland och å Born- 
holm), åt skogsodlingar i hagmarker samt åt lä-, häck- och alléplanteringar. De 
marker, hvilka i Danmark liksom hos oss fordra särskildt ingående och omsorgs- 
fulla kulturer, såsom ljunghedar, flygsandsfält och utlagda gamla åkrar, behandlas 
i särskilda kapitel Författaren visar härefter skogsodlingens ekonomiska betydelse 
å kalmarker och öfvergår sedan till bokens andra hufvuddel, som på ett för oss 
mindre användbart sätt berör skogstaxation, skogsmätning, afvägning, väganlägg- 
ning, dikning och hägnader. 
Som sista kapitel finna vi en längre redogörelse för de faror, som hota skogs- 
bestånden genom svampar, storm, snötryck och skogseld, hvarefter arbetet afslutas 
med en önskan, att framtidens skogsmän icke blott må kunna skydda skogarna mot 
nyssnämnda faror utan också mot människans missbruk. 
Den som vill hafva en lättläst och underhållande bok om dansk och sydsvensk 
skogshushållning bör ej underlåta att skaffa sig det värdefulla arbetet. 
G. Sch. 
