482 NOTISER. 
tall och gran. Det senare trädslaget behöfde icke å den genom dikning förbättrade 
marken blifva oväxtligt. 
Från grantrakten fortskred exkursionen genom ett tallbestånd, som för ett 50- 
tal år sedan hemsökts af skogseld. Därvid hade det äldre beståndet i olika grad 
skadats. Återväxten var bäst, där ljustillgången blifvit störst, vare sig de äldre trä- 
den dödats af elden eller efter branden afverkats, förrän de genom beskuggning 
kunnat skada de uppväxande plantorna. Där halfskugga varit rådande, hade åter- 
växten blifvit otillfredsställande, och det hade icke hjälpt, att en del af de äldre 
träden afverkats för omkring ett decennium sedan. 
Efter att hafva genomvandrat ett vackert ungskogsbestånd, nådde man slutligen 
den stig, på hvilken exkursionen anträdts. 
Andra mötesdagen den 16 september var afsedd för öfverläggningar i Deger- 
fors, där man kl. 10 f. m. samlades å tingslokalen. Till mötets ordförande valdes 
landshöfdingen m. m. K. J. Bergström. 
Diskussionen rörde först förslaget till stadgar för »Öfre Norrlands skogsvårds- 
förening», hvilket förslag med smärre förändringar antogs. De antagna stadgarna 
skilja sig endast oväsentligt från moderföreningens. Den nu konstituerade förenin- 
gen hade redan närmare 200 medlemmar, och man hyser berättigadt hopp, att 
allt flera skola samla sig kring den gröna fanan för att främja öfre Norrlands 
framtid. 
Sedan man en stund fortsatt gårdagens öfverläggningar i följd af exkursionen, 
öfvergick man till frågan: »Hvwilka åtgärder kunna af staten, landsting och hushållnings- 
sällskap vidtagas för att i de båda nordligaste länen höja den privata skogshushällningen? 
Öfverjägmästare 7h. Örtenblad, som var inledare, erinrade dels om statens åtgärder 
för att utbilda skickliga skogsförvaltare dels ock om statens sträfvan att utbilda 
dugliga bevakare, i hvilket senare syfte en skogsskola hölle på att uppföras inom 
Degerfors socken. Vidare betonade han betydelsen af den verksamhet statens skogs- 
ingeniörer utöfvade, hvilken verksamhet beträffande de två nordligaste länen borde 
fortgå, äfven efter det de nya skogslagarna trädt i kraft. Dessa berörde nämligen 
ej våra båda län. Slutligen påpekade han, att statsmedel anvisas för den en 
skilda skogsvårdens höjande. För nästa år funnes ett anslag af 100,000 kronor, 
hvaraf de båda nordligaste länen borde söka blifva delaktiga, förslagsvis så att de 
finge 3,000 kronor hvardera. 
Det berodde emellertid på hushållningssällskap och landsting, om så kunde 
blifva förhållandet. Man borde verka för att en hvar af dessa båda institutioner 
för nästa år lämnade 1,500 kronor för det afsedda ändamålet. Vidare borde lands- 
ting och hushållningssällskap verka för att väcka allmänhetens slumrande intresse 
för skogsvård. Detta kunde ske genom att anställa skogsingeniörer, som i hvart- 
dera länet reste omkring i byarna och hölle föredrag samt i skogen lämnade råd 
och upplysningar, upprättade afdikningsförslag m. m. Skogsfrågan borde upptagas 
å hushållningssällskapets sammanträden i landsorten, där skilda sidor af densamma 
borde blifva föremål för öfverläggning. Folkskolinspektörer och folkskollärare borde 
intresseras för hithörande ämne, gratis erhålla skogslitteratur samt plantor till park- 
träd och parkbuskar. Äfven till allmänheten borde gratis utdelas böcker och plantor af 
prydnadsträd och buskar. De medel, som kunde erhållas från staten, landsting och 
hushållningssällskap, borde användas för att dels anskaffa nyss antydd litteratur, 
dels till dagarfvoden för skogsingeniörer, dels till bidrag vid afdikning afsumpmar- 
ker samt dels till åtgärder för återväxtens främjande, såsom rödjning, markbered- 
ning m. m. För att direkt främja de praktiska åtgärder, som ofvan angifvits, borde 
vg 
