492 HENRIK HESSELMAN. 
Ehuru materialet kan förefalla väl litet, förtjänar det dock att på- 
pekas att denna fördelning af tillväxthastigheten väl stämmer öfverens- 
med nederbördens och temperaturens fördelning under somrarne 1901 
och 1902. Under ar rfrgöor var namligen manga traktert attvatland 
hemsökta af en ovanligt stor nederbördsbrist och särskildt var detta fallet 
kring Mälaren och Hjälmaren samt i trakterna öster om Vänern och 
Vättern. Stockholmstrakten var mycket svårt hemsökt. Däremot var i 
Norrland nederbördsbristen mindre och någon torka, som i högre grad 
besvärade landtbruket, hörde man ej talas om härifrån. Linköpings- 
trakten, till hvilken säkerligen lokalen vid sjön Åsunden klimatologiskt 
torde kunna räknas, led äfvenledes mindre än nejden kring Stockholm, 
särskildt föll här under juni månad ett betydande nederbördsöfver- 
skott, nämligen + 46,2 mm. öfver det normala, medan samma öfver- 
skott för Stockholm blott var + 353,5 mm. <:Nederbördsbristen dec. 
I1900— nov. 1901 var mycket stor i Stockholm, nämligen 102,9 mm., 
medan den i Linköping blott var 59,8 '.. Skillnaden mellan profven 
från Linköping och Stockholm står sålunda i god öfverensstämmelse 
med nederbördens fördelning. 
Samma allmänna fördelning visar förhållandet mellan årsskottens 
längd aren. 1901 och 1902. I Norrland, 1 synnerhet 1 demmrretdelamer 
voro aårsskotten 1902 mycket längre, stundom dubbelt längre än år 1901. 
I de södra delarne af landet var skillnaden mindre och i vissa af torkan svårt 
hemsökta orter t. ex. i Stockholmstrakten kunde det hända att årsskotten 
1902 t. o. m. voro kortare än 1901. Såsom ett sammanfattande omdöme om 
klimatets betydelse under 1901 för tallen torde kunna sägas, att 
den trots den allmänna nederbördsbristentwlandemtbhop rad 
befordrat diametertillväxten med undantag för vissartraket 
där torkan varit särskildt svår såsom t. ex. iStockholmsomnejd: 
Områdena med något rikligare, ehuru långt ifrån normal nederbörd, 
såsom öfre Norrland, visa förhöjd diametertillväxt äfven å torr mark, 
såsom hårdt packad, lafbetäckt morän och älfsandsaflagringar. 
Diametertillväxten år 1902 däremot var mera obetydlig, på många 
ställen representerar den minimum under tioårsperioden eller närmar 
sig detta minimum mycket nära. Det viktigaste meteorologiska momen- 
tet i detta års klimat var härvidlag utan tvifvel den låga temperaturen. 
Därom öfvertygar snart en jämförelse mellan 1898 och 1902. En stark 
diametertillväxt inträffade nästan lika allmänt 1898 som 1901. I Lin- 
köping och Stockholm föll det oaktadt somrarne 1898 och 1902 un- 
gefär samma nederbördsmängd, nämligen för maj—sept. 
! Dessa och andra uppgifter om väderleken 1901 äro hämtade ur Ekholm. Väder- 
leken under år 1901. | Ymer 1901 pag. 427—457. 
Se förut citerade uppsats om höjdtillväxten. 
