504 C. G. RAMSTEDT. 
kort var härjningen åter i gång. Vid slutet af larvperioden anträffades 
a några ställen i närheten af själfva härdarne af en bakteriesjukdom, 
flacheri, sjuka eller döda larver, hvarförutom en karakteristisk yttring af 
samma sjukdom, den s. k. toppsjukan, kunde iakttagas, ehuru i mindre 
utsträckning. Då nämnda pestsjukdomar alltid förr eller senare pläga in- 
ställa sig vid en nunnehärjning och verksammast bidraga till dennas 
upphörande, synes det lämpligt att här närmare beskrifva dem. Ut- 
märkande för flacheri är att därmed behäftade larver förlora matlusten, 
blifva först ytterligt oroliga och därefter tröga och orörliga, men gifves 
ett ännu säkrare sjukdomstecken, nämligen att tarmkanalens innehåll, 
från att hos friska larver vara klart ljusgrön, hos de sjuka öfvergår till 
en gulaktig och slutligen svartbrun eller svart illaluktande vätska. Lar- 
verna stryka snart med i följd af sjukdomen och intaga, innan de dö, 
en egendomlig dubbelvikt ställning. Toppsjukan, som torde få betraktas 
endast som en form af flacheri, yttrar sig däri, att de sjuka larverna 
samla sig i trädets öfversta delar, i synnerhet å toppskottet, där de 
snart blifva hängande döda i flacheriställning; toppskottet antager häri- 
genom ofta ett klubbliknande utseende. 
Den på hösten återkommande äggrevisionen utvisade, att under året 
327,06 har helätits, 630,5: har halfätits och 4 399,37 har blifvit äggbe- 
lagda däraf 1731,87 har af I:a, 702,61 har af llI:a och 1964,89 har af III:e 
graden (jämför bifogande karta från härjningsåret 1899). 
Resultatet af 1899 års ansträngningar kunde vid första påseende 
förefalla mindre gynnsamt och motsvarade ingalunda i allmänhet högt 
ställda förväntningar. Härjningen hade ej upphört, de af I graden före- 
gående år äggbelagda bestånden hade trots limning till stor del blifvit 
hel- och halfätna, och äggbeläggningen hade t. o. m. tilltagit inom när- 
mast härdarne belägna områden. Limringarne hade visserligen visat 
sig utgöra ett oöfverstigligt hinder för larverna, dock hade dessa ej ned- 
kommit från träden i den utsträckning, man efter uppgifter från Tyskland 
ansett sig hafva anledning förmoda. — Men gjorde man sig mödan af 
en fullt ingående undersökning beträffande resultatet af limningen, måste 
detta betraktas som tillfredsställande. Hufvudsaken, af hvad man där- 
med åsyftat, hade ernåtts, nämligen härjningens begränsning, hvarförutom 
den äggbelagda ytvidden förminskats nära nog till hälften emot förut. 
Ehuru sjukdom som nämndt uppträdt bland larverna, och äfven 
pupporna delvis varit utsatta för tillintetgörelse i följd af från larvsta- 
diet medförd flacherismitta äfvensom angrepp af parasitinsekter, ansågs 
ändock alldeles nödvändigt att under följande år återupptaga bekämp- 
ningsåtgärderna, enär man i annat fall för mycket riskerade, att härj- 
ningen åter skulle utbreda sig. På grund af vunna erfarenheter kunde 
dock arbetena betydligt förenklas. Det hade nämligen visat sig, att 
