BLEKINGE LÄNS LANDSTINGSOMRÅDE. 141 
till: olika orter och anvisa ljunghedarnas belägenhet. Resultatet av un- 
dersökningarna förelåg färdigt till Baltiska utställningen, och ställa sig 
siffrorna för länet sålunda: 
o äv I 
Å kartorna inlagda | Därav beräknad Okulärupp- | Tolal summa 
områden | produktiv mark skattad areal | Se ar 
N [NE GTeste Glest AR | Glest 
FSE trädbe- SSE | trädbe- Kal be trädbe- é 
ljung- vuxen ljung värdar ol jön ljung- | vuxen | Summa 
mark ljung- | mark ljung- Å mark | ljung- hektar 
| mark mark I mark | 
hektar | hektar hektar | hektar hektar hektar | hektar | 
| | | 
I I 
2,501 240 IEI 304A |) 240 126 [TA SO R240 1,670 
Härav framgår att, trots skogsvårdsstyrelsens verksamhet under de 
gångna åren, åtskillig äldre kalmark ännu finnes att skogsodla. Dock 
röner skogsvårdsstyrelsen härvid mången gång motstånd från mark- 
ägarna, som hellre önska hava kvar dessa marker i sitt nuvarande skick 
än se dem skogsodlade. Härvid komma liksom i så många fall betes- 
och skogsintressena i strid med varandra. Betet å dessa ljungmarker 
är dock synnerligen klent och torde ej kunna beräknas lämna mark- 
ägarna i inkomst mer än högst 30 öre per år och hektar, då marken, 
om skog å densamma uppdrages, särskilt på de förmånliga villkor 
skogsvårdsstyrelsen erbjuder, minst måste lämna en avkastning av lågt 
beräknat 2 kronor per har och är. Det är ju att hoppas, att sådana 
ljungmarksägare, som nu ej kunna övertygas om skogsplanteringens för- 
delar, om ej förr så en gång i framtiden vid åsynen av grannens vackra 
ungskogar, måtte komma till insikt om nyttan av att plantera skog på 
de dåliga markerna, och då följa det goda exemplet. 
