2 HN 
lydelse, att omloppstiden är bestämd med hänsyn till "skogshushållningens 
huvudändamål å denna kronopark att producera sågtimmerträd om 31 cm. 
i genomskärning vid brösthöjd utanpå barken. De i anslutning härtill verk- 
ställda tillväxtundersökningarna visa, att omloppstiden utgör” exempelvis 160 
eller 180 eller 200 år. Utav detta och dyhka yttranden framgår, att till- 
växten hos det förhandenvarande beståndet lagts till grund för bestämmande 
av den ålder, vid vilken träden uppnå den dimension, som man önskar producera. 
Detta tillvägagångssätt måste i regel anses leda till ett oriktigt resultat. 
De bestånd, i vilka undersökningarna verkställas, hava uppvuxit utan att hava 
varit föremål för någon som helst beståndsvård i form av gallringar. Träden 
hava haft att genomgå en inbördes tävlan, vilken ej på något sätt reglerats 
genom ingripande från människans sida. Aven de individer, som gått segrande 
ur denna strid, hava ej gjort det utan en kraftförbrukning, som tidvis nedsatt 
deras tillväxt. Följden av detta förhållande är, att undersökningar i de nu- 
varande bestånden för bestämmande av omloppstiden komma att lämna ett i 
så måtto missvisande resultat, att den funna omloppstiden blir högre än den 
under mera ordnade förhållanden behöver bliva. Lägges sedan denna omlopps- 
tid till grund för en avverkningsberäkning, i vilken omloppstiden ingår såsom 
divisor, blir naturligen det funna avverkningsbeloppet för lågt. Då vi ännu 
sakna fullständiga undersökningar rörande gallringarnas inverkan på tillväxten 
i de norrländska skogarna, kan man ej säga, huru mycket för hög omlopps- 
tiden och huru mycket för lågt avverkningsbeloppet blir. Så vitt Revisorerna 
under sina resor kunnat finna, torde det emellertid för närvarande mindre 
främja den norrländska skogshushållningen, om man genom undersökningar, 
vilkas värde kan ifrågasättas, söker att för varje enskild skog utfinna längden 
av den tid, som erfordras för att träden skola nå en viss storlek, för vars 
bestämmande för övrigt närmare motiv saknas, än om man genom att samman- 
ställa uppgifter rörande virkesförrådets storlek och beskaffenhet å större om- 
råden söker att utfinna den tid, under vilken detta förråd lämpligen bör till- 
godogöras. Skogshushållningen i Norrland torde nämligen för lång tid framåt 
såsom ett av sina mål böra sätta, att tillgodogöra det förhandenvarande virkes- 
förrådet på ett sådant sätt, att det uppstår minsta möjliga förlust genom 
virkets förstörande av ålder eller annorlunda, samtidigt som man söker undvika 
alltför hastiga svängningar i avverkningsbeloppens storlek till skada för arbets- : 
marknaden och industriens jämna utveckling. 
I det föregående hava Revisorerna lämnat exempel på resultaten av 
beräkningar, verkställda enligt föreskrifterna i 1902 års cirkulär. Det har 
även omnämnts, att för kronoparker 1 Stensele revir hushållningsplaner fast- 
ställts, vid vilkas upprättande andra beräkningsgrunder kommit till användning. 
Utav dessa kronoparker hava Revisorerna besökt kronoparkerna Gunnarn och 
