,^92 7)^ SKOGSFÖRVNGRIXG O. SALPEIERRILDXIXG I MARKEN 



KAP. I. 

 Inledning. 



Inom skogshushållningen har väl knappast något problem så mycket 

 diskuterats och givit upphov till sä olika uppfattningar som frågan om 

 skogens lämpligaste och lättaste förjmgring. Här ha vi å ena sidan kal- 

 huggaren, som främst litar på med konst frambringad återväxt, å andra 

 sidan blädaren. som i den naturliga föryngringen ser det ideala målet 

 för en rationell skogsskötsel. I många fall gå dessa åsikter skarpt 

 isär, i andra äter kunna de närma sig varandra. Här är icke platsen 

 att närmare diskutera de skäl, som anföras för de olika meningarna, 

 i viss mån återkommer jag till denna sak vid slutet av denna avhand- 

 ling, men i ett fall synas mig de båda åsiktemas förkämpar i sina diskus- 

 sioner ha försummat att utreda, vad man skulle kunna kalla fÖr}-ngrin- 

 gens fysiologi, d. v. s. villkoren för fröets groning och den unga plan- 

 tans första utveckling. Bristen härutinnan sammanhänger delvis med en 

 inom skogshushållningen förefintlig tendens, nämligen att på statistisk 

 väg söka lösa rent biologiska problem. När man i ett visst antal av 

 undersökta fall medels den ena eller andra metoden lyckats t. ex. åstad- 

 komma förj-ngring, anses denna metod vara att föredraga, utan att man 

 där\"id tar i närmare betraktande, att det lyckade resultatet beror på en 

 följd av gynnsamma faktorer, vilka det just tillhör forskningen att när- 

 mare söka utreda och analysera. Har man emellertid härutinnan lyckats, 

 har man hela problemet så att säga bättre i sin hand, och det enskilda 

 fallet, som skall behandlas, låter sig på ett helt annat sätt bedömas och 

 behandlas, än när man blott på statistisk väg sökt bedöma frågan. Det 

 vore emellertid orätt att alldeles frånkänna den i fön.-ngringsfrågor förda 

 diskussionen biologiska synpunkter. Ljusets stora betydelse och den 

 roll, som markbeskaffenheten spelar, ha länge sedan insetts, men dessa 

 frågor ha i regel icke underkastats nägra mer ingående undersökningar. 

 Allmänna uttalanden och förmodanden ha vanligen fått ersätta en mer 

 ingående analys. 



Xär det gäller markbeskaftenheten, synes mig förj-ngringens fysiologi 

 huvudsakligen böra ses från två synpunkter, nämligen för det första 

 markens större eller mindre lämplighet för fröets groning och för det andra 

 dess förmåga att lämna plantan erforderlig näring under de första ut- 



^ Paginasiffroma inom parentes hänvisa till motsvarande sidor i Meddel. från Statens 

 Skogsförsöksanstalt H. 13 — 14, där denna uppsats jämte tabellbilagor varit intagen. 



