(929) SKOGSFÖRYXGRIXG O. SALPETERBlLDXIXc; I MARKEN 



Ur Skogsförsöksanstallcns saml. 



Foto av förf. 



Fig. I. Vppig vegetation av hallon och Epilobiiim angiisiifoUtim i mindre lucka i granskog. 

 Värmland. Mölnbacka. *®/g 1909. — (Luxuriant vegetation of raspberry and Ept- 

 lobium angiistifolium in a small clearing in a spruce-forest.) 



vuxna med hallonsnår. Hallonen höra (HesSELMAX 191 7, sid. 388) till våra 

 mest utpräglade nitratofila växter, hallonskotten från dylika platser ge 

 ock en mycket kraftig nitratreaktion. Men även andra växter i luckorna 

 reagera på samma sätt. I de delar av bokskogarna kring Skäralid, där 

 markvegetationen är mera torftig och huvudsakligen består av smärre 

 bestånd av vitsippor [Anemone nemorosa), visa örter och gräs en låg eller 

 ingen nitrathalt, undantag gör dock alltid Rubus idcBus. I de helt små 

 luckorna däremot ge icke blott hallonskotten utan även sådana växter 

 som Mola viviiiiana, Poa neiiwralis och Poa pratejisis en mycket kraftig 

 nitratreaktion. De individ av dessa arter, som anträffas i det mera orörda 

 bokbeståndet, visa däremot ingen salpeter anhopad i sina vävnader. Då 

 det rikligare ljus, som kommer växterna till godo i luckan, bör gynna 

 den upptagna salpeterns assimilation och sålunda försvåra dess påvisande, 

 kan den rikligare nitratanhopningen väl lämpligast förklaras på så sätt, 

 att i luckan försiggår en livligare salpeterbildning än inuti beståndet. 

 Jag har visserligen ej gjort några analyser för att närmare bekräfta denna 



